(viz body 34–37)

V rámci přezkumu legality pokut uložených za porušení pravidel Společenství v oblasti hospodářské soutěže, musí Tribunál ověřit, zda Komise vykonala svou posuzovací pravomoc dle metody obsažené v Pokynech o metodě stanovování pokut udělených podle čl. 15 odst. 2 nařízení č. 17 a čl. 65 odst. 5 Smlouvy o ESUO, a pakliže by měl konstatovat, že se od ní odchýlila, musí ověřit, zda je tento odklon podložený a právně dostačujícím způsobem odůvodněný.

(viz body 61–62)

(viz body 63–65)

Krom toho z Pokynů o metodě stanovování pokut udělených podle čl. 15 odst. 2 nařízení č. 17 a čl. 65 odst. 5 Smlouvy o ESUO vyplývá, že dohody či jednání ve vzájemné shodě, jejichž předmětem je zejména stanovení cen a rozdělení zákazníků, mohou být kvalifikovány jako velmi závažné již na základě své povahy, aniž by bylo nutné takové chování charakterizovat zvlášť pomocí dopadu či zeměpisného rozsahu. Tento závěr je potvrzen i skutečností, že zatímco se v popisu závažných protiprávních jednání výslovně hovoří o dopadu na trh a o účincích v rozsáhlých oblastech společného trhu, v popisu velmi závažných protiprávních jednání naopak není zmínka o žádném požadavku ohledně skutečného dopadu na trh či vzniku účinků v určité zeměpisné oblasti.

V rámci posouzení závažnosti porušení pravidel Společenství v oblasti hospodářské soutěže za účelem stanovení výchozí částky pokuty uložené podniku, i když Komise neprokáže, že kartelová dohoda měla skutečný dopad na trh, nemá to vliv na kvalifikaci protiprávního jednání jako velmi závažného, a tudíž ani na výši pokuty. V tomto ohledu ze systému Společenství v oblasti sankcí za porušení pravidel hospodářské soutěže, tak jak byl zaveden nařízením č. 17 a vyložen judikaturou, vyplývá, že kartelové dohody zasluhují již z důvodu své povahy ukládání přísnějších pokut. Jejich případný skutečný dopad na trh, zejména otázka, nakolik omezení hospodářské soutěže vedlo k vyšší ceně na trhu, než jaká by převládala, kdyby ke kartelu nedošlo, není rozhodujícím kritériem pro určení úrovně pokut.

(viz body 68–71)

(viz body 86, 91)

V rámci posouzení závažnosti porušení pravidel Společenství v oblasti hospodářské soutěže za účelem stanovení výchozí částky pokuty uložené podniku může Komise, aniž by však k tomu byla povinna, přihlédnout k velikosti dotčeného trhu. Za tímto účelem může zohlednit obrat na dotčeném trhu. Neexistuje žádný pádný důvod, proč by tento obrat měl být počítán bez zahrnutí určitých výrobních nákladů. Ve všech průmyslových odvětvích totiž existují náklady spjaté s konečným výrobkem, na které výrobce nemá vliv, ale které nicméně tvoří podstatnou část celé jeho činnosti, a proto nemohou být při stanovení výchozí částky pokuty z jeho obratu vyloučeny. Skutečnost, že cena jedné suroviny tvoří významnou část konečné ceny dokončeného výrobku nebo že riziko fluktuace cen je u jedné suroviny o dost vyšší než u jiných surovin, nemůže tento závěr vyvrátit.

Z Pokynů o metodě stanovování pokut udělených podle čl. 15 odst. 2 nařízení č. 17 a čl. 65 odst. 5 Smlouvy o ESUO vyplývá, že Komise nestanovila, že by se posuzování závažnosti a posuzování délky trvání protiprávního jednání mělo jakkoli překrývat nebo že by mezi nimi měl panovat vztah vzájemné závislosti. Pokud si vyhradila možnost zvýšení u dlouhodobých protiprávních jednání za každý rok jejich trvání až o 10 % částky stanovené za závažnost protiprávního jednání, nijak ji to nezavazuje k tomu, aby toto procento stanovila v závislosti na intenzitě aktivity kartelové dohody nebo na jejích dopadech, či dokonce podle závažnosti protiprávního jednání. Rozhodnutí o tom, jaká míra navýšení bude uplatněna z důvodu délky trvání protiprávního jednání, jí totiž přísluší v rámci jejího prostoru pro uvážení.

(viz body 101, 103)