CS Úřední věstník Evropské unie C 209/16

Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná High Court of Justice (Chancery Division) (Spojené království) dne 10. května 2010 — Union of European Football Associations (UEFA), British Sky Broadcasting Ltd v. Euroview Sport Ltd

(Věc C-228/10)

()

2010/C 209/25

Jednací jazyk: angličtina

Předkládající soud

High Court of Justice (Chancery Division)

Účastnice původního řízení

Žalobkyně: Union of European Football Associations (UEFA), British Sky Broadcasting Ltd

Žalovaná: Euroview Sport Ltd

Předběžné otázky

1) Nedovolené zařízení

a) Pokud je zařízení podmíněného přístupu vyrobeno poskytovatelem služby nebo s jeho souhlasem a prodáno s omezeným oprávněním používat zařízení pouze k získání přístupu k chráněné službě za určitých okolností, stává se takové zařízení „nedovoleným zařízením“ ve smyslu čl. 2 písm. e) směrnice 98/84/ES (1), jestliže je vydáno k získání přístupu k takové chráněné službě na místě, způsobem nebo osobou, na něž se nevztahuje povolení poskytovatele služby?

b) Jaký má význam pojem „vytvořené nebo uzpůsobené“ ve smyslu čl. 2 písm. e) směrnice?

2) Důvody pro podání žaloby

Pokud první poskytovatel služeb přenáší obsah programu v kódované podobě druhému poskytovateli služeb, který takový obsah vysílá s podmíněným přístupem, jaké faktory je třeba zohlednit při určení, zda jsou zájmy prvního poskytovatele chráněné služby dotčeny ve smyslu článku 5 směrnice 98/84/ES?

Zejména:

Pokud první podnik přenáší obsah programu (zahrnující obrázky, ruchy a anglický komentář) v kódované podobě druhému podniku, který dále veřejně takový obsah vysílá (s doplněním svého loga a případně další zvukové stopy s komentářem):

a) Představuje přenos prvním podnikem chráněnou službu spočívající v „televizním vysílání“ ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 98/84/ES a čl. 1 písm. a) směrnice 89/552/EHS (2)?

b) Musí být první podnik provozovatelem vysílání ve smyslu čl. 1 písm. b) směrnice 89/552/EHS, aby byl považován za poskytovatele chráněné služby „televizního vysílání“ ve smyslu čl. 2 písm. a) první odrážky směrnice 98/84/ES?

c) Je třeba vykládat článek 5 směrnice 98/84/ES v tom smyslu, že přiznává prvnímu podniku aktivní legitimaci k podání občanskoprávní žaloby ohledně nedovolených zařízení, která umožňují přístup k pořadu vysílanému druhým podnikem: i) protože taková zařízení je třeba považovat za zařízení umožňující přístup k vlastní službě prvního podniku prostřednictvím vysílaného signálu; nebo ii) protože první podnik je poskytovatelem chráněné služby, jehož zájmy jsou dotčeny nedovolenou činností (neboť taková zařízení umožňují neoprávněný přístup k chráněné službě poskytované druhým podnikem)?

d) Má na odpověď na otázku uvedenou v písmenu c) vliv to, zda první a druhý poskytovatel služby používají různé dekódovací systémy a zařízení podmíněného přístupu?

3) Článek 6 směrnice 2001/29/ES (3) — Technologické prostředky

Za okolností, kdy:

i) díla chráněná autorským právem jsou obsažena v družicovém vysílání

ii) vysílání je přenášeno v zašifrované formě

iii) pouze pro přístup předplatitelů družicového vysílání

iv) předplatitelům je poskytnuta dekódovací karta, která jim umožňuje přístup k vysílání, a) představuje šifrování „technologické prostředky“ ve smyslu čl. 6 odst. 3 směrnice 2001/29/ES? Pokud ano, je rovněž „účinné“ ve smyslu čl. 6 odst. 3 směrnice 2001/29/ES? b) představuje použití dekódovací karty, která byla vydána organizací družicového vysílání zákazníkovi na základě smlouvy o předplacené službě v prvním členském státě za účelem přístupu k vysílání a dílům chráněným autorským právem obsaženým ve vysílání ve druhém členském státě, „obcházení“ takových technologických prostředků za okolností, kdy vysílající organizace nesouhlasí s takovým použitím dekódovací karty? c) je třeba obchodníka, který dováží dekódovací karty do druhého členského státu a nabízí je k prodeji a používání v tomto státě, považovat subjekt dovážející a nabízející zařízení nebo poskytující služby, přičemž tyto služby: i) jsou nabízeny, inzerovány nebo uváděny na trh za účelem obcházení ve smyslu čl. 6 odst. 2 písm. a) směrnice? ii) mají pouze omezený komerčně významný účel nebo užití jiné, než je obcházení ve smyslu čl. 6 odst. 2 písm. b) směrnice? iii) jsou přednostně určeny, vyrobeny, upraveny nebo prováděny především za účelem umožnit nebo usnadnit obcházení ve smyslu čl. 6 odst. 2 písm. c) směrnice? d) Jsou výše uvedené okolnosti vyňaty z působnosti článku 6 směrnice 2001/29/ES, protože jsou konkrétněji upraveny směrnicí 98/84/ES?

4) Právo na pořizování rozmnoženin

Jestliže jsou vytvořeny sekvenční fragmenty filmu, vysílání, literárního díla, hudebního díla nebo zvukového záznamu (v tomto případě okna digitálního obrazového a zvukového záznamu) i) v paměti dekodéru nebo ii) v případě filmu, vysílání a literárního díla na televizní obrazovce, dochází, je-li na sekvenční fragmenty nahlíženo jako na celek, k rozmnožení díla, avšak v jednotlivých okamžicích existuje vždy pouze omezený počet fragmentů:

a) Má být otázka, zda taková díla byla zcela nebo zčásti rozmnožena, určena podle vnitrostátních předpisů autorského práva, které stanoví, co se rozumí protiprávním rozmnožením autorského díla, nebo je toto věcí výkladu článku 2 směrnice 2001/29/ES?

b) Pokud se jedná o výklad článku 2 směrnice 2001/29/ES, má vnitrostátní soud posuzovat všechny fragmenty každého díla jako celek nebo pouze omezený počet fragmentů, které existují v jednotlivých okamžicích? Jaké kritérium má vnitrostátní soud v posledně uvedeném případě použít při posuzování toho, zda bylo dílo rozmnoženo po částech ve smyslu uvedeného článku?

c) Vztahuje se právo na rozmnožování stanovené v článku 2 na vytvoření přechodných obrázků na televizní obrazovce?

5) Samostatný hospodářský význam

a) Považují se přechodné rozmnoženiny díla vytvořené v dekódovacím zařízení pro družicovou televizi nebo na televizní obrazovce propojené s dekódovacím zařízením, jejichž jediným účelem je umožnit užívání díla, které není jinak právně omezeno, za rozmnoženiny se „samostatným hospodářským významem“ ve smyslu čl. 5 odst. 1 směrnice 2001/29/ES z důvodu, že takové rozmnoženiny tvoří jediný titul, z něhož oprávněná osoba může dovozovat úplatu za využití jejích práv?

b) Má na odpověď na pátou otázku písm. a) vliv to, i) zda přechodné rozmnoženiny mají samy o sobě nějakou hodnotu, nebo ii) zda přechodné rozmnoženiny tvoří malou část souboru děl nebo jiný předmět, který může být jinak použit bez porušení autorského práva, nebo iii) zda držitel výhradní licence poskytnuté oprávněnou osobou v jiném členském státě již obdržel úplatu za použití díla v takovém členském státě?

6) Veřejné sdělování po drátě nebo bezdrátově

a) Je autorské dílo veřejně sdělováno po drátě nebo bezdrátově ve smyslu článku 3 směrnice 2001/29/ES, pokud je družicové vysílání přijímáno v obchodních prostorách například v baru a sdělováno nebo reprodukováno v těchto prostorách prostřednictvím jediné televizní obrazovky a reproduktorů veřejnosti přítomné v těchto prostorách?

b) Má na odpověď na šestou otázku písm. a) vliv to, zda: i) přítomná veřejnost představuje novou veřejnost nezamýšlenou provozovatelem vysílání (v tomto případě, protože domácí dekódovací karta určená pro jeden členský stát je používána pro komerční publikum v jiném členském státě)? ii) veřejnost není platícím publikem podle vnitrostátního práva?

c) Pokud je odpověď na kteroukoli část písmena b) kladná, jaké faktory je třeba brát v úvahu při určení, zda dochází ke sdělování díla, které má původ v místě, kde není přítomno publikum?

7) Právo na záznam

Jestliže jsou vytvořeny sekvenční fragmenty vysílání (v tomto případě okna digitálního obrazového a zvukového záznamu) i) v paměti dekodéru nebo ii) na televizní obrazovce, dochází, je-li na sekvenční fragmenty nahlíženo jako na celek, k rozmnožení rozšířené části vysílání, avšak v jednotlivých okamžicích existuje vždy pouze omezený počet fragmentů:

a) Má být otázka, zda takové sekvenční fragmenty jsou záznamem vysílání určena podle vnitrostátních předpisů autorského práva, které stanoví, co se rozumí protiprávním rozmnožením autorského díla, nebo je toto věcí výkladu článku 7 směrnice 2006/115/ES (4)?

b) Pokud se jedná o výklad článku 7 směrnice 2006/115/ES, mohou být takové přechodné rozmnoženiny považovány za „záznam“, a pokud ano, má vnitrostátní soud posuzovat všechny fragmenty každého díla jako celek nebo pouze omezený počet fragmentů, které existují v jednotlivých okamžicích? Jaké kritérium má vnitrostátní soud v posledně uvedeném případě použít při posuzování toho, zda byl proveden záznam vysílání ve smyslu uvedeného článku?

c) Vztahuje se právo na záznam stanovené v článku 7 směrnice 2006/115 na vytvoření přechodných obrázků na televizní obrazovce?

8) Obrana podle směrnice 93/83 (5)

Je slučitelné se směrnicí 93/83/EHS nebo s články 34, 36 nebo 56 SFEU, když vnitrostátní autorské právo stanoví, že v případě, že jsou přechodné rozmnoženiny děl zahrnutých do družicového vysílání nebo samotné vysílání vytvářeny uvnitř satelitního dekódovacího zařízení nebo na televizní obrazovce, dochází k porušení autorského práva podle právních předpisů země, v níž je vysílání přijímáno?

Má na odpověď na předchozí otázku vliv skutečnost, že je vysílání dekódováno s použitím satelitní dekódovací karty, kterou poskytovatel služby družicového vysílání vydal v jiném členském státě pod podmínkou, že použití satelitní dekódovací karty bude povoleno pouze v onom jiném členském státě?

9) Zda je UEFA vysílající organizací podle směrnice 93/83

Pokud organizace (dále jen „první organizace“) přenáší nebo přenášela svým jménem signál obsahující obrazový i zvukový záznam z živě vysílané sportovní události prostřednictvím zašifrovaného vícestranného signálu přenosu autorizované skupině vysílajících organizací v různých zemích a tyto vysílající organizace dále přenášejí (prostřednictvím pozemního televizního signálu nebo prostřednictvím družice) programy živě vysílané sportovní události obsahující obrazový i zvukový záznam, ovšem včetně loga identifikujícího jejich vlastní stanici a (podle jejich vlastního redakčního uvážení) jejich vlastního zvukového komentáře a jejich vlastních materiálů, a to v době před zahájením utkání a po jeho skončení, jakož i v průběhu poločasové přestávky (dále jen „návazné programy“):

a) představuje zašifrovaný vícestranný signál přenosu „sdělení veřejnosti pomocí družice“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. a) a čl. 1 odst. 2 písm. c) směrnice 93/83, pokud dekódovací prostředky pro samotný signál nejsou veřejnosti zpřístupněny, ale jsou zpřístupněny za účelem dekódování signálů přenášejících návazné programy, jsou-li přenášeny družicí a návazné programy jsou dešifrovány, jsou-li šířeny pozemními vysílači?

b) Provádí první organizace v rámci svého vícestranného signálu přenosu činnost, při které jsou „programové signály určené pro příjem veřejnosti vkládány do nepřerušovaného řetězu [řetězce] sdělení vedoucího na [k] družici a z ní dolů na zem“?

c) Jestliže čl. 1 odst. 2 písm. a) odkazuje na činnost „pod kontrolou a odpovědností vysílající organizace“, je první organizace v tomto ohledu relevantní vysílající organizací nebo případně lze považovat signály za činnost v rámci vícestranného signálu přenosu pod kontrolou a odpovědností návazných vysílajících organizací?

10) Obrana podle článků 34 nebo 56 SFEU

a) Pokud odpověď na první otázku zní, že zařízení podmíněného přístupu vyrobené provozovatelem služby nebo s jeho souhlasem se stává „nedovoleným zařízením“ ve smyslu čl. 2 odst. 2 směrnice 98/84/ES, pokud je používáno mimo rámec povolení poskytovatele služby k získání přístupu k chráněné službě, co konkrétně je předmětem dotčeného práva s ohledem na jeho základní funkci stanovenou směrnicí o podmíněném přístupu?

b) Brání články 34 nebo 56 SFEU vymáhání vnitrostátního právního předpisu v prvním členském státě, podle něhož je protiprávní dovézt nebo prodat satelitní dekódovací kartu, kterou poskytovatel služby družicového vysílání vydal v jiném členském státě pod podmínkou, že použití této satelitní dekódovací karty bude povoleno pouze v onom jiném členském státě?

c) Má na odpověď na tuto otázku vliv to, zda je satelitní dekódovací karta schválena pouze pro soukromé a domácí použití v takovém jiném členském státě, ale je používána pro obchodní účely v prvním členském státě?

d) Je-li odpověď na otázku 3 taková, že použití dekódovací karty za okolností uvedených v dané otázce představuje obcházení účinných technologických prostředků, brání nicméně články 34 nebo 56 SFEU vymáhání vnitrostátního právního předpisu, který provádí článek 6 směrnice 2001/29/ES?

11) K možnosti rozšíření ochrany hudebních a literárních děl nad rámec ochrany poskytované zbývající části vysílání

a) Brání články 34, 36 nebo 56 SFEU vymáhání vnitrostátního předpisu autorského práva, podle něhož je protiprávní veřejně předvádět nebo reprodukovat hudební dílo, pokud je takové dílo součástí chráněné služby, která je přístupná a veřejně reprodukována s využitím satelitní dekódovací karty, pokud poskytovatel služby tuto kartu vydal v jiném členském státě pod podmínkou, že její použití bude povoleno pouze v onom jiném členském státě? Bude odpověď odlišná, pokud hudební dílo tvoří nepodstatnou součást chráněné služby jako celku a vnitrostátní autorské právo nebrání veřejnému reprodukování jiných součástí služby?

b) Brání články 34, 36 nebo 56 SFEU vymáhání vnitrostátního předpisu autorského práva, podle něhož je protiprávní veřejně předvádět nebo reprodukovat literární díla, pokud jsou taková díla součástí chráněné služby, která je přístupná a veřejně reprodukována s využitím satelitní dekódovací karty, pokud poskytovatel služby tuto kartu vydal v jiném členském státě pod podmínkou, že její použití bude povoleno pouze v onom jiném členském státě? Bude odpověď odlišná, pokud literární díla tvoří nepodstatnou součást chráněné služby jako celku a vnitrostátní autorské právo nebrání veřejnému reprodukování jiných součástí služby?

12) Obrana podle článku 101 SFEU

Pokud poskytovatel programového obsahu poskytne řadu výhradních licencí, vždy pro území jednoho nebo více členských států, a na základě takových licencí je provozovatel vysílání oprávněn vysílat předmětný obsah pouze v rámci příslušného území (včetně družicového vysílání), a součástí každé licence je smluvní povinnost provozovatele vysílání zabránit použití jeho satelitních dekódovacích karet umožňujících příjem obsahu, jenž je předmětem licence, mimo území, na něž se licence vztahuje, jaké právní kritérium by měl vnitrostátní soud použít a jaké okolnosti by měl vzít v úvahu při rozhodování o tom, zda je smluvní omezení v rozporu se zákazem stanoveným v čl. 101 odst. 1 SFEU?

Konkrétně:

a) Musí být čl. 101 odst. 1 SFEU vykládán v tom smyslu, že se uplatní na takovýto závazek z pouhého důvodu, že domnělým účelem závazku je bránit hospodářské soutěži, omezovat ji nebo ji narušovat ?

b) V případě kladné odpovědi, musí být rovněž prokázáno, že takovýto závazek podstatným způsobem brání hospodářské soutěži, omezuje ji nebo ji narušuje, aby se na něj uplatnil zákaz stanovený čl. 101 odst. 1 SFEU?

(1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/84/ES ze dne 20. listopadu 1998 o právní ochraně služeb s podmíněným přístupem a služeb tvořených podmíněným přístupem (Úř. věst. L 320, s. 54; Zvl. vyd. 06/03, s. 147).

(2) Směrnice Rady 89/552/EHS ze dne 3. října 1989 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání (Úř. věst. L 298, s. 23; Zvl. vyd. 06/01, s. 224).

(3) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES ze dne 22. května 2001 o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti (Úř. věst. L 167, s. 10; Zvl. vyd. 17/01, s. 230).

(4) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/115/ES ze dne 12. prosince 2006 o právu na pronájem a půjčování a o některých právech v oblasti duševního vlastnictví souvisejících s autorským právem (kodifikované znění) (Úř. věst. L 376, s. 28).

(5) Směrnice Rady 93/83/EHS ze dne 27. září 1993 o koordinaci určitých předpisů týkajících se autorského práva a práv s ním souvisejících při družicovém vysílání a kabelovém přenosu (Úř. věst. L 248, s. 15; Zvl. vyd. 17/01, s. 134).