Keywords

Summary



Keywords

1. Předběžné otázky – Posouzení platnosti – Otázka týkající se platnosti rozhodnutí, které nebylo napadeno na základě článku 230 ES

(Články 230 ES a 234 ES)

2. Předběžné otázky – Pravomoc Soudního dvora – Meze – Otázka zjevně postrádající relevanci

(Článek 234 ES)

3. Hospodářská soutěž – Předpisy Společenství – Adresáti – Podniky – Pojem

(Článek 87 odst. 1 ES)

4. Hospodářská soutěž – Předpisy Společenství – Adresáti – Podniky – Pojem

(Článek 87 odst. 1 ES)

5. Podpory poskytované státy – Pojem

(Článek 87 odst. 1 ES)

6. Podpory poskytované státy – Pojem – Selektivní povaha opatření

(Článek 87 odst. 1 ES)

7. Podpory poskytované státy – Ovlivnění obchodu mezi členskými státy – Narušení hospodářské soutěže – Kritéria posouzení

(Článek 87 odst. 1 ES)

8. Podpory poskytované státy – Pojem

(Článek 87 odst. 1 ES)

Summary

1. Jelikož předběžná otázka týkající se posouzení platnosti rozhodnutí Komise byla položena předkládajícím soudem z úřední povinnosti, a nikoli na žádost právního subjektu, který, když měl možnost podat žalobu na neplatnost proti tomuto rozhodnutí, ji ve lhůtě stanovené v článku 230 ES nevyužil, nemůže být uvedená předběžná otázka prohlášena za nepřípustnou z důvodu této posledně uvedené okolnosti.

(viz body 72–74)

2. Soudní dvůr může rozhodnout o tom, že nerozhodne o předběžné otázce týkající se posouzení platnosti aktu Společenství, pokud je zjevné, že takové posouzení požadované vnitrostátním soudem nemá žádný vztah k realitě nebo předmětu sporu v původním řízení.

(viz bod 75)

3. V kontextu soutěžního práva se „podnikem“ rozumí jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost nezávisle na právním postavení tohoto subjektu a způsobu jeho financování.

Jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování služeb na daném trhu představuje hospodářskou činnost. I když je hospodářská činnost nejčastěji vykonávána přímo na trhu, není nicméně vyloučeno, že jde současně o úkon hospodářského subjektu v přímém kontaktu s trhem a nepřímo jiného subjektu ovládajícího tento subjekt v rámci jedné hospodářské jednotky, kterou společně tvoří.

V tomto ohledu, pouhé držení podílů, dokonce majoritních, pokud umožňuje pouze výkon práv spojených s postavením akcionáře nebo společníka, jakož i případně přijímání dividend, pouhých plodů z vlastnictví zboží, nepostačuje k určení hospodářské činnosti subjektu vlastnícího tyto podíly. Naproti tomu subjekt, který vlastnictvím majoritních podílů ve společnosti vykonává toto ovládání tím, že se přímo, či nepřímo vměšuje do její správy, musí být považován za účastnícího se hospodářské činnosti vykonávané ovládaným podnikem, a musí tedy být na základě toho sám kvalifikován jako podnik ve smyslu čl. 87 odst. 1 ES.

Pokud by tomu tak nebylo, postačilo by pouhé rozdělení podniku na dva odlišné subjekty, z nichž první by vykonával přímo původní hospodářskou činnost a druhý ovládal první, a tím zcela zasahoval do jeho správy, k tomu, aby pravidla Společenství ohledně státních podpor byla zbavena svého užitečného účinku. Druhému subjektu by to umožnilo využít dotace nebo jiná zvýhodnění poskytovaná státem nebo ze státních prostředků a použít je zcela nebo částečně ve prospěch prvního subjektu a také v zájmu hospodářské jednotky tvořené oběma subjekty.

Proto je možné takovou právnickou osobu, jako je bankovní nadace ovládající kapitál bankovních společností, jejíž režim obsahuje pravidla, která vyjadřují úkol jdoucí nad pouhé investování kapitálu investorem, umožňují výkon dozorčích funkcí, ale také ovládání a finanční podporu a odrážejí také existenci organických a funkčních vazeb mezi bankovními nadacemi a bankovními společnostmi, kvalifikovat jako „podnik“ ve smyslu čl. 87 odst. 1 ES a může tedy jako taková podléhat pravidlům Společenství týkajících se státních podpor.

(viz body 107–118, 125, výrok 1)

4. Taková právnická osoba, jako je bankovní nadace, jejíž činnost je omezena na poskytování příspěvků neziskovým subjektům, nemůže být kvalifikována jako „podnik“ ve smyslu čl. 87 odst. 1 ES. Tato činnost má totiž výhradně sociální charakter a není vykonávána na trhu v rámci hospodářské soutěže s ostatními hospodářskými subjekty. Na základě uvedené činnosti jedná bankovní nadace jako dobročinný subjekt nebo charitativní organizace, a nikoli jako podnik.

Naproti tomu, pokud bankovní nadace jednající sama v oblastech veřejného zájmu a společenské prospěšnosti využívá zmocnění k výkonu finančních a obchodních činností nebo operací s nemovitostmi a movitými věcmi nezbytných nebo potřebných za účelem uskutečňování jí určených cílů, jež jí bylo uděleno vnitrostátním zákonodárcem, může nabízet zboží a poskytovat služby na trhu v rámci hospodářské soutěže s jinými hospodářskými subjekty, například v oblastech, jako je vědecký výzkum, výchova, umění nebo zdraví.

V tomto případě musí být taková bankovní nadace považována za podnik v rozsahu, v němž vykonává hospodářskou činnost bez ohledu na okolnost, že nabídka zboží nebo poskytování služeb jsou uskutečňovány bez výdělečného cíle, vzhledem k tomu, že se její nabídka nachází v hospodářské soutěži s nabídkou subjektů sledujících takový cíl a musí se tak na ni použít pravidla Společenství ohledně státních podpor.

(viz body 119–125, výrok 1)

5. Pojem „podpora“ je obecnější než pojem „dotace“, protože zahrnuje nejen taková pozitivní plnění, jako jsou samotné dotace, ale také opatření, jež různými způsoby snižují náklady, které obvykle zatěžují rozpočet podniku a které mají tutéž povahu a tytéž účinky jako dotace, aniž by jimi ve striktním slova smyslu byly.

Z toho vyplývá, že opatření, kterým veřejné orgány poskytují určitým podnikům osvobození od daně, které sice není spojeno s převodem státních prostředků, ale staví příjemce do lepší finanční situace oproti ostatním poplatníkům, je státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 ES. Státní podporu představuje rovněž opatření, které poskytuje určitým podnikům snížení daně nebo odklad zaplacení obvykle dlužné daně.

(viz body 131–132)

6. Daňové zvýhodnění, které je poskytnuto určitým podnikům v závislosti na jejich právní formě, na právní formě veřejnoprávní korporace nebo nadace a na odvětvích, v nichž vykonávají svoji činnost, se nepoužije na všechny hospodářské subjekty, a nemůže tedy být považováno za všeobecné opatření daňové nebo hospodářské politiky, takže je tedy selektivní.

(viz body 135–136, 138)

7. Článek 87 odst. 1 ES zakazuje podpory, jež ovlivňují obchod mezi členskými státy a narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. Za účelem kvalifikace vnitrostátního opatření jako zakázané státní podpory není namístě zjistit skutečný dopad podpory na obchod mezi členskými státy a skutečné narušení hospodářské soutěže, ale pouze přezkoumat, zda může podpora ovlivnit tento obchod a narušit hospodářskou soutěž. Konkrétně, pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení podniku vzhledem k jiným konkurenčním podnikům v obchodě uvnitř Společenství, musí být tento obchod považován za ovlivněný podporou. V tomto ohledu může okolnost, že bylo hospodářské odvětví předmětem liberalizace na úrovni Společenství, charakterizovat skutečný nebo možný dopad podpor na hospodářskou soutěž, jakož i jejich účinek na obchod mezi členskými státy.

Krom toho není nezbytné, aby se zvýhodněný podnik sám o sobě podílel na obchodu uvnitř Společenství. Pokud totiž členský stát poskytne podniku podporu, může zůstat vnitrostátní činnost zachována nebo může být zvýšena s tím důsledkem, že možnosti podniků usazených v jiných členských státech proniknout na trh tohoto členského státu jsou snížené. Mimoto posílení podniku, který se až do té doby nepodílel na obchodu uvnitř Společenství, jej může uvést do situace, která mu umožní proniknout na trh jiného členského státu.

(viz body 139–143)

8. Osvobození od srážky z dividend náležejících bankovním nadacím, které vlastní podíly v bankovních společnostech, a které plní výlučně cíle dobročinnosti, výchovy, vzdělávání, studia a vědeckého výzkumu, může být po přezkumu příslušejícímu vnitrostátnímu soudu kvalifikováno jako státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 ES. Takové vnitrostátní opatření je totiž financováno státem a je navíc selektivní. Taková výhoda konečně ovlivňuje odvětví finančních služeb, které bylo předmětem významného liberalizačního procesu na úrovni Společenství, což posílilo hospodářskou soutěž, která již může být výsledkem volného pohybu kapitálu stanoveného Smlouvou, a může v oblasti finančnictví nebo peněžnictví posílit jednak postavení hospodářské jednotky působící v bankovním odvětví, tvořené bankovní nadací a bankovní společností, a jednak postavení bankovní nadace v rámci činnosti vykonávané zejména v sociální, vědecké a kulturní oblasti.

(viz body 133, 138, 145–146, výrok 2)