Keywords

Summary



Keywords

1. Evropská unie – Orgány – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Dokumenty pocházející z členského státu – Možnost členského státu požádat orgán o nezpřístupnění dokumentů – Povinnost orgánu nezpřístupnit je bez předchozího souhlasu

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 5)

2. Evropská unie – Orgány – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Dokumenty pocházející z členského státu – Možnost členského státu požádat orgán o nezpřístupnění dokumentů – Rozsah

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 1 až 3 a odst. 5)

3. Evropská unie – Orgány – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Dokumenty pocházející z členského státu – Možnost členského státu požádat orgán o nezpřístupnění dokumentů – Procesní dopady – Povinnost odůvodnit rozhodnutí o odepření přístupu příslušející členskému státu a unijnímu orgánu – Rozsah

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 1 až 3)

4. Evropská unie – Orgány – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Dokumenty pocházející z členského státu – Možnost členského státu požádat orgán o nezveřejnění dokumentů – Pravomoc soudu Unie přezkoumat opodstatněnost odepření přístupu – Přezkoumání dokumentů in camera

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 1 až 3)

Summary

1. Pokud členský stát využil možnost, kterou mu dává čl. 4 odst. 5 nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, a to požádat o to, aby specifický dokument pocházející z tohoto státu nebyl zpřístupněn bez jeho předchozího souhlasu, případné zpřístupnění tohoto dokumentu orgánem vyžaduje, aby zmíněný členský stát dal předchozí souhlas. Z toho a contrario vyplývá, že orgán, který nemá souhlas dotyčného členského státu, není oprávněn dotčený dokument zpřístupnit.

(viz body 55–56)

2. Výkon pravomoci, kterou čl. 4 odst. 5 nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise přiznává dotyčnému členskému státu, podléhá rámci danému hmotněprávními výjimkami vyjmenovanými v odstavcích 1 až 3 téhož článku, přičemž členskému státu je v tomto ohledu přiznána pouze pravomoc účastnit se rozhodování orgánu. Předchozí souhlas členského státu, na nějž odkazuje tento čl. 4 odst. 5, je tak třeba posuzovat nikoliv jako právo diskrečně uplatňovaného veta, nýbrž jako určitý druh požadavku souhlasného stanoviska, že neexistují důvody pro výjimku vycházející z odstavců 1 až 3 téhož článku. Rozhodovací proces zavedený za těchto podmínek v čl. 4 odst. 5 tak vyžaduje, aby se dotyčný orgán a členský stát držely hmotněprávních výjimek stanovených v uvedených odstavcích 1 až 3.

Pokud jde o dosah čl. 4 odst. 5 uvedeného nařízení vůči orgánu rozhodujícímu o žádosti, s ohledem na žadatele nemá zásah dotyčného členského státu vliv na to, že rozhodnutí, jež mu později zašle orgán jako odpověď na žádost o přístup, kterou předložil ohledně dokumentu, jež má uvedený orgán v držení, má charakter rozhodnutí Unie.

(viz body 58, 60)

3. Orgán rozhodující o žádosti jakožto autor rozhodnutí o odepření přístupu k dokumentům je odpovědný za jeho legalitu. Tento orgán tak nemůže vyhovět námitkám vzneseným členským státem proti zpřístupnění dokumentu, který z tohoto státu pochází, pokud tyto námitky nejsou nijak odůvodněny nebo pokud odůvodnění, o které se tento stát opírá při odepření přístupu k dotčenému dokumentu, neuvádí odkaz na výjimky uvedené v čl. 4 odst. 1 až 3 nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise. Před odepřením přístupu k dokumentu pocházejícímu z členského státu tedy musí dotyčný orgán přezkoumat, zda námitky tohoto státu mají oporu v uvedených výjimkách a zda členský stát svůj postoj v tomto ohledu náležitě odůvodnil.

Orgánu rozhodujícímu o žádosti naopak nepřísluší posuzovat vyčerpávajícím způsobem rozhodnutí dotyčného členského státu vznést námitky provedením přezkumu, který by šel nad rámec ověření pouhé existence odůvodnění odkazujícího na uvedené výjimky. Požadavek na takové úplné posouzení by totiž mohl vést k tomu, že by orgán rozhodující o žádosti mohl po jeho provedení neprávem přistoupit ke zpřístupnění dotčeného dokumentu žadateli bez ohledu na námitky členského státu, z něhož tento dokument pochází, které jsou řádně odůvodněny.

(viz body 61–64)

4. Použití čl. 4 odst. 5 nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise nebrání tomu, aby soud Unie provedl přezkum rozhodnutí orgánu o odepření přístupu, který jde nad rámec přezkumu prima facie a který je založen na věcném posouzení použitelnosti výjimek stanovených v čl. 4 odst. 1 až 3 uvedeného nařízení.

V případě, kdy členský stát odmítne povolit přístup k dotčenému dokumentu a toto odmítnutí odůvodní, a kdy je proto dotyčný orgán povinen žádost o přístup zamítnout, má totiž žadatel právo na soudní ochranu. Je v pravomoci soudu Unie na návrh dotčené osoby, vůči níž dožádaný orgán uplatnil odepření přístupu, přezkoumat, zda toto odepření mohlo být právoplatně založeno na uvedených výjimkách, a to bez ohledu na to, zda k tomuto odepření došlo na základě posouzení těchto výjimek samotným orgánem, nebo dotčeným členským státem.

Záruka takové soudní ochrany žadatele, kterému orgán rozhodující o žádosti odepře přístup k jednomu nebo více dokumentům pocházejícím z členského státu v důsledku námitek tohoto státu, tak znamená, že soud Unie posoudí legalitu rozhodnutí o odepření přístupu in concreto , ve světle všech příslušných skutečností, k nimž náležejí v první řadě dokumenty, jejichž zpřístupnění je odepřeno. Za účelem dodržení zákazu zpřístupnění dotčených dokumentů v případě neexistence předchozího souhlasu dotčeného členského státu soudu Unie přísluší seznámit se s těmito dokumenty in camera tak, aby ani sami účastníci řízení neměli k dotčeným dokumentům přístup.

(viz body 70, 72–73)