Věc T‑259/15 R

(zveřejněné výňatky)

SA Close

a

Cegelec

v.

Evropský parlament

„Řízení o předběžných opatřeních — Veřejné zakázky na stavební práce — Zadávací řízení — Výstavba energetické centrály — Odmítnutí nabídky uchazeče a zadání veřejné zakázky jinému uchazeči — Návrh na odklad vykonatelnosti — Nesplnění podmínky naléhavosti“

Shrnutí – usnesení předsedy Tribunálu ze dne 15. června 2015

Řízení o předběžných opatřeních – Odklad vykonatelnosti – Podmínky přiznání – Naléhavost – Posouzení ve sporech v oblasti zadávání veřejných zakázek – Vážná újma – Dostatečný charakter v případě zvlášť závažného fumus boni juris spočívajícího ve zjevné a závažné protiprávnosti – Podmínka – Podání návrhu na odklad vykonatelnosti v odkladné lhůtě před uzavřením smlouvy se zadavatelem

(Čl. 278 SFEU; Listina základních práv Evropské unie, čl. 47; nařízení Komise č. 1268/2012, čl. 171 odst. 1)

V rámci řízení o předběžných opatřeních ve věcech veřejných zakázek může být povinnost prokázat vznik nenapravitelné újmy ze strany vyloučeného uchazeče splněna zpravidla jen s nadměrnými obtížemi. Pokud vyloučený uchazeč prokáže existenci zvláště závažného fumus boni juris, nelze tedy od něj vyžadovat, aby prokázal, že by mu zamítnutí jeho návrhu na předběžná opatření mohlo způsobit nenapravitelnou újmu, neboť jinak by bylo nepřiměřeně a neoprávněně zasaženo do práva na účinnou soudní ochranu, které mu zaručuje článek 47 Listiny základních práv Evropské unie.

Takové uvolnění podmínek pro posouzení naléhavosti odůvodněné právem na účinnou soudní ochranu však nelze provádět neomezeně vzhledem k tomu, že zájmy vyloučeného uchazeče, veřejného zadavatele a úspěšného uchazeče musejí být uvedeny do souladu. Z toho vyplývá, že takové uvolnění připadá v úvahu pouze v předsmluvní fázi a za předpokladu, že bude dodržena odkladná lhůta stanovená v čl. 171 odst. 1 nařízení č. 1268/2012 o prováděcích pravidlech k nařízení č. 966/2012, která podle okolností trvá deset či čtrnáct kalendářních dnů. Pokud veřejný zadavatel uzavře s úspěšným uchazečem smlouvu poté, co tato lhůta uplynula a zároveň předtím, než je podán návrh na předběžné opatření, uvedené uvolnění podmínek není odůvodněné. Když totiž tato odkladná lhůta – která brání veřejnému zadavateli přejít ke smluvní fázi před jejím uplynutím a která umožňuje dotčeným osobám napadnout u soudu zadání zakázky před tím, než bude smlouva uzavřena – skutečně před uzavřením smlouvy uplynula, možnost domáhat se u unijního soudu pouze náhrady škody přiznané vyloučenému uchazeči nelze kvalifikovat jako porušení práva na účinnou soudní ochranu.

Krom toho odkladná lhůta umožňuje dotčeným osobám napadnout zadání veřejné zakázky u soudu před samotným uzavřením smlouvy pouze v případě, že tyto dotyčné osoby mají dostatečné informace k tomu, aby určily, zda je rozhodnutí o zadání zakázky případně protiprávní. Má-li být respektována zásada práva na účinnou soudní ochranu, nelze mít v tomto ohledu za to, že odkladná lhůta byla dodržena v případě, kdy nebylo skutečně možné podat žalobu doplněnou o návrh na předběžné opatření před uzavřením smlouvy, jelikož vyloučený uchazeč neměl během této lhůty k dispozici dostačující informace, jež by mu umožnily takové návrhy podat. Vzhledem k požadavkům zásady právní jistoty však musí být tato výjimka z čistě mechanického uplatňování odkladné lhůty vyhrazena pro výjimečné případy, kdy vyloučený uchazeč neměl žádný důvod domnívat se před tím, než byla s úspěšným uchazečem smlouva uzavřena, že je rozhodnutí o zadání veřejné zakázky protiprávní.

(viz body 36–38, 41–43)