21

Za těchto podmínek se Verwaltungsgerichtshof rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky: „1) Aniž je dotčen čl. 52 odst. 1 [Listiny] a článek 6 směrnice [2000/78], jedná se o přímé nerovné zacházení na základě věku ve smyslu článku 21 Listiny a čl. 2 odst. 1 a odst. 2 písm. a) [této] směrnice, pokud při zavedení nediskriminačního systému platového postupu pro nové úředníky sice starší úředník, který je diskriminován na základě starší právní úpravy, jež neumožňovala započíst pro účely služebního postupu doby předcházející dovršení 18. roku věku, může požádat, aby se na něj vztahoval nový systém, a získat rozhodné datum pro účely služebního postupu, které bude určeno bez jakékoli diskriminace, avšak v případě vyhovění této žádosti mu jeho platové zařazení (a tudíž plat, na který má nárok) nepřinese z důvodu pomalejšího služebního postupu v rámci nového systému a navzdory získání příznivějšího rozhodného data pro účely jeho služebního postupu takovou výhodu, že by byl zařazen do stejné platové třídy jako starší úředník, který je diskriminačním způsobem zvýhodněn starší právní úpravou (který dosáhl srovnatelných dob nikoli před, nýbrž po dovršení 18. roku věku, tedy doby, které již byly započteny v jeho prospěch na základě starší právní úpravy) a který nemá sebemenší důvod žádat, aby se na něj vztahoval nový systém? 2) Může se v případě kladné odpovědi a při neexistenci odůvodnění ve smyslu čl. 52 odst. 1 Listiny a článku 6 směrnice [2000/78] (v tomto ohledu viz zejména třetí otázka) úředník dovolávat přímého účinku článku 21 Listiny a článku 2 [této] směrnice v rámci postupu k určení jeho platového stupně, i když již dříve dosáhl na základě své žádosti výhodnějšího rozhodného data pro určení jeho platového postupu v rámci nového systému? 3) V případě kladné odpovědi na první otázku, je při zavedení nediskriminačního systému pro nové úředníky odůvodněné setrvat přechodně na rozlišování z hlediska platových stupňů mezi zvýhodněnými starší úředníky, kteří se nerozhodli pro nový systém, a staršími úředníky, kteří jsou i nadále znevýhodňováni navzdory tomu, že se rozhodli pro nový systém, tedy na rozdílném zacházení podle čl. 52 odst. 1 Listiny a článku 6 [uvedené] směrnice, z důvodů dovozovaných z hospodárnosti správy a ze zachování nabytých práv, či dokonce ochrany legitimního očekávání, a) i když vnitrostátní zákonodárce není povinen získat souhlas sociálních partnerů při stanovení pravidel systému služebního postupu a je vázán pouze ústavními limity ochrany legitimního očekávání, která nevyžaduje úplné zachování nabytých práv ve smyslu celkového zachování dřívějšího systému pro zvýhodněné starší úředníky, kteří se nerozhodli pro nový systém; b) i když vnitrostátní zákonodárce mohl v tomto kontextu zajistit rovnost starších úředníků umožněním započtení dob dosažených i před dovršením 18. roku věku při zachování dřívějších pravidel pro služební postup použitelných na starší úředníky, kteří byli až doposud diskriminováni; c) i kdyby administrativní zatížení, které by s tím bylo spojeno z důvodu vyššího počtu žádostí, který je třeba očekávat, bylo značné, aniž by náklady, které by to představovalo, byť jen vzdáleně dosahovaly součtu částek, o které přišli znevýhodnění úředníci ve srovnání se zvýhodněnými úředníky a o které budou přicházet i v budoucnu; d) i kdyby přechodné období, během kterého je zachováno nerovné zacházení mezi staršími úředníky, mělo trvat po mnoho desetiletí a mělo se týkat drtivé většiny všech úředníků během velmi dlouhého období z důvodu nepřijímání nových kariérních úředníků; e) i kdyby byl systém zaveden se zpětnou účinností, která by v neprospěch úředníka měnila pro něj příznivější právní úpravu, jež s ohledem na přednost unijního práva měla být každopádně uplatňována od 1. ledna 2004 do 30. srpna 2010 a o jejíž použití na jeho osobní případ požádal již před vyhlášením reformního zákona? 4) V případě záporné odpovědi na první a druhou otázku nebo kladné odpovědi na třetí otázku: a) Představuje zákonná úprava, která v případě dob zaměstnání na začátku kariéry stanoví delší dobu potřebnou pro služební postup a ztěžuje postup do vyššího platového stupně, nepřímé nerovné zacházení na základě věku? b) Je v případě kladné odpovědi tato úprava přiměřená a nezbytná, zohledníme-li skutečnost, že na začátku kariéry má úředník méně odborných zkušeností? 5) V případě kladné odpovědi na třetí otázku: a) Představuje zákonná úprava, která ‚ostatní doby‘ započítává v plném rozsahu první tři roky a v polovičním rozsahu v případě dalších tří let, i když tyto doby nebyly věnovány školnímu vzdělávání ani získávání odborných zkušeností, diskriminaci na základě věku? b) Je toto nerovné zacházení v případě kladné odpovědi odůvodněno snahou zabránit horšímu platovému zařazení úředníků (což se zjevně týká i nových úředníků), kteří před dovršením 18. roku věku nedosáhli dob, jež lze započíst pro účely jejich služebního postupu, ačkoli ostatní doby dosažené po dovršení 18. roku věku mohou být rovněž započteny? 6) V případě kladné odpovědi na čtvrtou otázku písm. a) a záporné odpovědi na čtvrtou otázku písm. b), po kladné odpovědi na třetí otázku nebo v případě kladné odpovědi na pátou otázku písm. a) a záporné odpovědi na pátou otázku písm. b): Mají diskriminační znaky, které tak vykazuje nový systém, za následek, že nerovné zacházení se staršími úředníky již není odůvodněné jakožto přechodný jev?“