V tomto ohledu, i když je pravda, že nahrazení smluvní strany, které zadavatel původně zadal veřejnou zakázku, novou smluvní stranou musí být považováno za takovou podstatnou změnu dotčené veřejné zakázky, pokud toto nahrazení nebylo stanoveno v podmínkách původní zakázky, nic to nemění na tom, že vnitřní reorganizace smluvní strany nemění výrazně podmínky původní zakázky. Jestliže je tedy nová smluvní strana dceřinou společností stoprocentně vlastněnou původní smluvní stranou, která má právo udílet pokyny a jestliže jsou tyto dva subjekty spojeny smlouvou o převedení zisků a ztrát, takové uspořádání nepředstavuje změnu základní podmínky zakázky, která by mohla být považována za nové zadání veřejné zakázky ve smyslu směrnice 92/50.

Změny ustanovení veřejné zakázky během jejího trvání totiž představují nové zadání veřejné zakázky ve smyslu směrnice 92/50, pokud mají podstatně odlišnou povahu než původní zakázka, a v důsledku toho prokazují vůli smluvních stran znovu sjednat základní podmínky této zakázky. Změnu veřejné zakázky během doby trvání lze považovat za podstatnou, pokud by zavedla podmínky, které by umožnily, pokud by se vyskytovaly v původním postupu při zadávání veřejné zakázky, připuštění jiných uchazečů než těch, kteří byli původně připuštěni.

Pojem „zadávání“ v čl. 3 odst. 1 a v článcích 8 a 9 směrnice 92/50 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na služby musí být vykládán v tom smyslu, že nezahrnuje přizpůsobení původní smlouvy změněným vnějším podmínkám, jakými jsou konverze ceny původně vyjádřené ve vnitrostátní měně na euro, minimální snížení této ceny za účelem zaokrouhlení a odkaz na nový cenový index, který nahradil dříve určený index, jak bylo stanoveno v původní smlouvě.

Změny ustanovení veřejné zakázky během jejího trvání totiž představují nové zadání veřejné zakázky ve smyslu směrnice 92/50, pokud mají podstatně odlišnou povahu než původní zakázka, a v důsledku toho prokazují vůli smluvních stran znovu sjednat základní podmínky této zakázky. Změnu veřejné zakázky během doby trvání lze považovat za podstatnou, pokud by zavedla podmínky, které by umožnily, pokud by se vyskytovaly v původním postupu při zadávání veřejné zakázky, připuštění jiných uchazečů než těch, kteří byli původně připuštěni.

V tomto ohledu, v případě, že je po přechodu na euro stávající zakázka změněna v tom smyslu, že ceny původně vyjádřené v tuzemské měně jsou převedeny na euro, se nejedná o podstatnou změnu veřejné zakázky, ale pouze o její přizpůsobení změněným vnějším okolnostem, pokud jsou částky v eurech zaokrouhleny v souladu s platnými ustanoveními. Krom toho, takovákonverze cen zakázky na eura během její platnosti by mohla být spojena s přizpůsobením jejich reálné hodnoty, a to i přesahujícím částku povolenou ustanoveními týkajících se zavedení eura, aniž by z toho vyplývalo nové zadání zakázky, za podmínky, že takové přizpůsobení je minimální a existuje pro něj objektivní vysvětlení, jak je tomu v případě, kdy je jeho cílem zjednodušit provádění zakázky, například zjednodušením operací fakturace. Co se týče přeformulování valorizační doložky, je třeba mít za to, že odkaz na nový cenový index nepředstavuje změnu základních podmínek původní veřejné zakázky, která může představovat nové zadání veřejné zakázky ve smyslu směrnice 92/50, v rozsahu, v němž se toto přeformulování omezilo na uplatnění ustanovení základní smlouvy, co se týče aktualizace valorizační doložky.

(viz body 34–35, 57–58, 61, 68–69, výrok 2)