ROZSUDEK SOUDNÍHO DVORA (velkého senátu)

11. září 2007

Věc C-227/04 P

Marie-Luise Lindorfer

v.

Rada Evropské unie

„Kasační opravný prostředek – Úředníci – Převod nároků na starobní důchod – Výdělečná činnost vykonávaná před nástupem do služby Společenství – Výpočet let služby započitatelných pro důchod – Článek 11 odst. 2 přílohy VIII služebního řádu – Obecná prováděcí ustanovení – Zásada zákazu diskriminace – Zásada rovného zacházení“

Předmět: Kasační opravný prostředek podaný proti rozsudku Soudu prvního stupně Evropských společenství ze dne 18. března 2004, Lindorfer v. Rada (T‑204/01, Recueil FP, s. I‑A‑83 a II‑361), a směřující ke zrušení tohoto rozsudku

Rozhodnutí: Částečné zrušení rozsudku a zamítnutí kasačního opravného prostředku ve zbývající části

Shrnutí

1. Úředníci – Důchody – Nárok na důchod nabytý před vstupem do služby u Společenství – Převod do systému Společenství

(Služební řád, čl. 1a odst. 1; příloha VIII, čl. 11, odst. 2)

2. Úředníci – Důchody – Nárok na důchod nabytý před vstupem do služby u Společenství – Převod do systému Společenství

(Služební řád, článek 77; příloha VIII, čl. 2, 5 a 11 odst. 2)

3. Úředníci – Důchody – Nárok na důchod nabytý před vstupem do služby u Společenství – Převod do systému Společenství

(Služební řád, příloha VIII, čl. 11 odst. 2)

1. Použití rozdílných faktorů podle pohlaví za účelem výpočtu dodatečných let služby započitatelných pro důchod v případě, kdy jsou převáděny do systému Společenství nároky na důchod nabyté úředníkem na základě jeho výdělečné činnosti předcházející vstupu do služby Společenství, představuje diskriminaci na základě pohlaví, která není odůvodněna nezbytností zajistit řádnou správu důchodového systému Společenství. Jednak totiž článek 1a odst. 1 služebního řádu stanoví, že úředníci mají při uplatňování služebního řádu nárok na rovné zacházení bez diskriminace na základě pohlaví, a jednak stejná výše příspěvků sražených z platů úředníků mužského a ženského pohlaví nenarušuje řádnou správu důchodového systému, přičemž skutečnost, že stejné vyváženosti může být dosaženo použitím pojistně matematických hodnot, které jsou pro obě pohlaví jednotné, k výpočtu dodatečných let služby započitatelných pro důchod, je rovněž prokázána tím, že orgány následně rozhodly o používání takových hodnot.

2. Úředník, který nastoupil do služby orgánu Společenství poté, co po určitou dobu odváděl příspěvky do vnitrostátního důchodového systému, není v situaci srovnatelné se situací úředníka, který nastoupil do služby Společenství na počátku své profesní kariéry, a který od svého vstupu do služby přispíval do důchodového systému Společenství srážkami ze svého platu, a nemůže tedy tvrdit, že byl ve srovnání s posledně uvedeným úředníkem předmětem nerovného zacházení. I když totiž výše důchodu úředníka přijatého na počátku jeho profesní kariéry není určena celkovou částkou srážek z platu uskutečněných během let služby vzhledem k tomu, že závisí jednak na úředníkových výkonech v průběhu jeho služby ve Společenstvích, vyjádřených posledním platem, a jednak na délce jeho zaměstnání ve Společenstvích, je naopak výše důchodu úředníka, který přispíval před svým vstupem do služby Společenství do vnitrostátního důchodového systému určena jeho posledním platem a délkou trvání jeho působení ve službě Společenství, k níž se připočtou léta služby započitatelná pro důchod stanovená podle vloženého kapitálu při převodu nároků na důchod, které byly nabyty dříve. Přitom peněžní částka, kterou tento úředník přispívá do rozpočtu Společenství, a období, které strávil ve službě u orgánů Společenství, nepředstavují srovnatelné hodnoty.

3. Společenství disponují rozsáhlou posuzovací pravomocí při stanovení podrobností systému přepočtu částek, převedených v různých měnách vnitrostátními penzijními fondy na základě nároků na starobní důchod nabytých úředníky před jejich vstupem do služby Společenství, na jednotnou měnu.