Keywords

Summary



Keywords

1. Vlastní zdroje Evropské unie – Nařízení o ochraně finančních zájmů Unie – Správní opatření – Ustanovení týkající se odnětí neoprávněně získané výhody – Rozsah působnosti – Opatření, které směřuje k odnětí neoprávněně získané výhody kvůli nesrovnalosti – Zpětvzetí rozhodnutí, kterým byla udělena taková výhoda – Zahrnutí

(Nařízení Rady č. 2988/95, čl. 1 odst. 1 et 2, a čl. 4 odst. 1 až 3)

2. Vlastní zdroje Evropské unie – Nařízení o ochraně finančních zájmů Unie – Nesrovnalost – Pojem – Zásah do rovnosti příležitostí a do zásady transparentnosti – Koluzní jednání mezi žadatelem o finanční podporu a úředníkem pověřeným vedením spisu, které umožnilo získat finanční podporu Unie – Zahrnutí

(Nařízení Rady č. 2988/95, čl. 1 odst. 2, a čl. 4 odst. 1, a nařízení č. 1605/2002, čl. 109 odst. 1)

3. Vlastní zdroje Evropské unie – Nařízení o ochraně finančních zájmů Unie – Stíhání nesrovnalostí – Promlčecí lhůta

(Nařízení Rady č. 2988/95, čl. 3 odst. 1 první pododstavec)

4. Vlastní zdroje Evropské unie – Nařízení o ochraně finančních zájmů Unie – Pokračující nebo opakovaná nesrovnalost – Kritéria posouzení

(Nařízení Rady č. 2988/95, čl. 3 odst. 1 druhý pododstavec)

Summary

1. Povinnost vydat výhodu, která byla neoprávněně získána protiprávním jednáním, není v rozporu se zásadou legality. Tato povinnost totiž není sankcí, nýbrž pouze důsledkem zjištění, že podmínky vyžadované pro získání výhody plynoucí z právní úpravy Unie byly vytvořeny uměle, čímž se získaná výhoda stala neoprávněnou, takže povinnost ji vrátit je odůvodněná. Na rozdíl od správních sankcí, které vyžadují zvláštní právní základ mimo obecnou právní úpravu stanovenou nařízením č. 2988/95 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, musí být podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1 až 3 ve spojení s čl. 1 odst. 1 a 2 tohoto nařízení považovány za právní základ, který je jak relevantní, tak dostačující pro jakékoli opatření, které směřuje ke vrácení neoprávněně získané výhody kvůli nesrovnalosti, a tedy i pro zpětvzetí rozhodnutí poskytujícího tuto výhodu.

V každém případě, dokonce i v případě, že neexistují zvláštní ustanovení za tímto účelem, z obecných zásad práva Unie vyplývá, že správa je v zásadě oprávněna vzít zpět se zpětnou účinností příznivý správní akt, který byl přijat protiprávně, což jsou obecné zásady, které zejména čl. 4 odst. 1 nařízení č. 2988/95 pouze provádí na úrovni sekundárního práva.

(viz body 117–118)

2. Jak vyplývá z čl. 109 odst. 1 nařízení č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, poskytování dotací musí dodržovat zásady transparentnosti a rovného zacházení, což předpokládá, že s ohledem na omezený rozpočet určený pro financování takových dotací musí být s potenciálními žadateli o finanční podporu zacházeno stejným způsobem, pokud jde o sdělení, ve výzvě k předkládání návrhů, relevantních informací o kritériích výběru pro projekty, které mají být předloženy, a rovněž srovnávací hodnocení uvedených projektů, které vede k jejich výběru a poskytnutí podpory.

V rozpočtové oblasti je cílem zásady transparentnosti jakožto přímého důsledku zásady rovného zacházení především vyloučit existenci rizika upřednostňování a svévole rozpočtového orgánu. Tato zásada implikuje to, že všechny podmínky a podrobná pravidla řízení, v němž je rozhodováno o poskytnutí dotací, jsou jasně, přesně a jednoznačně stanoveny zejména ve výzvě k podávání návrhů. Všechny informace významné pro správné pochopení výzvy k předkládání návrhů proto musí být co možná nejdříve poskytnuty všem subjektům, které mají potenciální zájem na účasti na řízení o poskytnutí dotací, způsobem, který umožňuje všem přiměřeně informovaným žadatelům, kteří postupují s běžnou řádnou péčí, pochopit jejich přesný rozsah a vykládat je stejným způsobem a který dále umožňuje rozpočtovému orgánu skutečně ověřit, zda navrhnuté projekty splňují předem oznámená kritéria výběru a kritéria pro udělení.Každý zásah do rovnosti příležitostí a do zásady transparentnosti tedy představuje nesrovnalost, která vede k protiprávnosti řízení o poskytnutí podpory.

Získání finanční podpory pocházející ze souhrnného rozpočtu Společenství na základě koluzního jednání, které je zjevně v rozporu se závaznými pravidly, která upravují poskytnutí takové podpory, mezi žadatelem o finanční podporu a úředníkem, který je pověřen přípravou výzvy k předkládání návrhů, jakož i posouzením a výběrem projektu, který má být financován, představuje nesrovnalost ve smyslu čl. 4 odst. 1 nařízení č. 2988/95 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, aniž je nutné posuzovat, zda toto jednání splňuje rovněž kritéria aktivní či pasivní korupce nebo porušení jiného trestněprávního pravidla.

(viz body 122, 124–126)

3. Přijetím nařízení č. 2988/95 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, a zejména jeho čl. 3 odst. 1 prvního pododstavce, chtěl zákonodárce Společenství zavést obecné pravidlo promlčení použitelné pro danou oblast, jímž zamýšlel vymezit minimální dobu použitelnou ve všech členských státech a vzdát se možnosti vymáhat částky neoprávněně získané z rozpočtu Společenství po uplynutí období čtyř let od okamžiku, kdy došlo k nesrovnalosti postihující sporné platby. Z toho plyne, že od data vstupu uvedeného nařízení v platnost může být v zásadě každá výhoda neoprávněně získaná z rozpočtu Společenství, s výjimkou odvětví, pro něž zákonodárce Společenství stanovil kratší lhůtu, příslušnými orgány členského státu zpětně vymáhána ve lhůtě čtyř let. Co se týče osudu výhod neoprávněně získaných z rozpočtu Společenství z důvodu nesrovnalostí, k nimž došlo před vstupem nařízení č. 2988/95 v platnost, přijetím čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení a aniž je dotčen odstavce 3 tohoto článku vymezil zákonodárce Společenství obecné pravidlo pro promlčení, jímž záměrně zkrátil na čtyři roky období, během něhož orgány členských států jednající jménem a na účet rozpočtu Společenství mají nebo měly povinnost zpětně vymáhat ty výhody, které byly získány neoprávněně.

Podle čl. 3 odst. 1 prvního pododstavce nařízení č. 2988/95 musí být proto považována za promlčenou v zásadě každá částka, kterou subjekt získal neoprávněně z důvodu nesrovnalosti, k níž došlo před vstupem uvedeného nařízení v platnost, jestliže v následujících čtyřech letech, poté co k této nesrovnalosti došlo, nebyl učiněn žádný úkon, jehož účinkem je zastavení běhu promlčecí lhůty, kterým se v souladu s čl. 3 odst. 1 třetím pododstavcem téhož nařízení rozumí úkon příslušného orgánu oznámený dané osobě, který se týká vyšetřování nebo řízení o této nesrovnalosti.

Tyto zásady se použijí mutatis mutandis , když bylo opatření podle čl. 4 odst. 1 až 3 ve spojení s čl. 1 odst. 1 a 2 nařízení č. 2988/95 přijato Komisí, jelikož uvedené nařízení je obecnou právní úpravou, které je určeno všem orgánům jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Společenství, na které se vztahuje povinnost řádného finančního řízení a kontroly využití prostředků z rozpočtu Společenství za stanovenými účely, tak jak jsou stanoveny v bodech 3 a 13 odůvodnění uvedeného nařízení.

(viz body 148–150)

4. Nesrovnalost je pokračující nebo opakovaná ve smyslu čl. 3 odst. 1 druhého pododstavce nařízení č. 2988/95 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, pokud se jí dopustí subjekt, jenž těží hospodářské výhody ze souboru podobných operací, kterými se porušuje stejné ustanovení práva Společenství.

(viz bod 153)