Keywords

Summary



Keywords

1. Evropská společenství – Orgány – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Výklad

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 2)

2. Evropská společenství – Orgány – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Ochrana právních stanovisek – Dosah

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 2)

3. Evropská společenství – Orgány – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Ochrana právních stanovisek – Převažující veřejný zájem – Pojem – Důkazní břemeno

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 2)

Summary

1. Pojem „právní stanoviska“, uvedený v čl. 4 odst. 2 druhé odrážce nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, musí být chápan v tom smyslu, že ochrana veřejného zájmu může bránit zpřístupnění obsahu dokumentů vypracovaných právní službou Rady v rámci soudních řízení, ale rovněž za jakýmkoli dalším účelem. Jestliže je pravda, že musí být výjimky z přístupu k dokumentům vykládány a používány restriktivně tak, aby nebyla způsobena újma použití obecné zásady spočívající v udělení co možná nejširšího přístupu veřejnosti k dokumentům v držení orgánů, tato zásada vysvětlená judikaturou se nicméně použije pouze na definici rozsahu výjimky v případě, že by mohla vést k několika různým výkladům. V projednávané věci výraz „právní stanoviska“ nepředstavuje sám o sobě žádnou obtíž při výkladu, takže není namístě se domnívat, že se tento výraz týká pouze právních stanovisek vypracovaných v rámci soudních řízení. Opačný výklad by ve svém důsledku zbavil veškerého užitečného účinku uvedení právních stanovisek mezi výjimkami stanovenými nařízením č. 1049/2001.

(viz body 60–62)

2. Znění čl. 4 odst. 2 druhé odrážky nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, jakož i výklad, který vyplývá z jeho srovnání s kodexem chování týkajícím se přístupu veřejnosti k dokumentům Rady a Komise a rozhodnutími orgánů týkajícími se přístupu veřejnosti k jejich dokumentům, přijatými dříve než nařízení č. 1049/2001, ukazují, že zákonodárce Společenství si přál zakotvit v tomto nařízení výjimku vztahující se na právní stanoviska odlišná od stanovisek týkajících se soudních řízení. Jelikož pojem „soudní řízení“ byl přitom v kontextu práva veřejnosti na přístup k dokumentům již vyložen, je nutné se domnívat, že tato definice vyvozená v rámci výkladu rozhodnutí 94/90 o přístupu veřejnosti k dokumentům Komise, je relevantní v rámci nařízení č. 1049/2001. Vzhledem k tomu, že právní stanoviska vydaná v rámci soudních řízení jsou již obsažena ve výjimce vztahující se na ochranu soudních řízení, výslovné uvedení právních stanovisek mezi výjimkami má nutně dosah odlišný od dosahu výjimek týkajících se soudních řízení. Z toho vyplývá, že žalobce nemůže uplatňovat, že právní stanovisko vztahující se k legislativní činnosti orgánu, nemůže spadat pod výjimku týkající se právních stanovisek ve smyslu čl. 4 odst. 2 druhé odrážky nařízení č. 1049/2001. Nicméně orgán je v každé konkrétní věci povinen posoudit, zda dokumenty, jejichž zpřístupnění je požadováno, skutečně spadají pod výjimky stanovené v nařízení č. 1049/2001.

(viz body 57–58, 64–66, 69)

3. Převažující veřejný zájem uvedený v čl. 4 odst. 2 nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, způsobilý odůvodnit zpřístupnění dokumentu vedoucího k porušení ochrany právních stanovisek, musí tedy v zásadě být odlišný od zásad transparentnosti, otevřenosti a demokracie nebo účasti občanů na rozhodovacím procesu, zásad, které jsou provedeny všemi ustanoveními tohoto nařízení. Není-li stanoveno jinak, přísluší žalobci přinejmenším, aby prokázal, že s ohledem na specifické okolnosti projednávané věci uplatnění těchto zásad vykazuje naléhavost, která přesahuje potřebu ochrany sporného dokumentu. Mimoto, ačkoliv by bylo možné, aby dotčený orgán sám označil převažující veřejný zájem způsobilý odůvodnit zpřístupnění takového dokumentu, přísluší žadateli, který se hodlá dovolávat tohoto zájmu v rámci svého návrhu, aby vyzval orgán k vyjádření k tomuto bodu.

(viz body 81–84)