37

V bodech 28 až 42 výše uvedeného rozsudku Budějovický Budvar byl spor v původním řízení shrnut následovně: „28 Podnik Budvar uvádí na trh pivo, zejména pod ochrannými známkami Budějovický Budvar a Budweiser Budvar, a vyváží pivo s názvem ‚Budweiser Budvar‘ zvláště do Rakouska. 29 Společnost Ammersin uvádí na trh zejména pivo s ochrannou známkou American Bud vyráběné pivovarem Anheuser-Busch, které nakupuje od firmy Josef Sigl KG (dále jen ‚firma Josef Sigl‘), se sídlem v Obertrum (Rakousko), výhradního dovozce uvedeného piva do Rakouska. 30 Návrhem na zahájení řízení ze dne 22. července 1999 podnik Budvar předkládající soud požádal, aby společnosti Ammersin uložil, aby se na rakouském území v rámci své obchodní činnosti zdržela užívání označení Bud nebo podobných označení, která by mohla vést k záměně, co se týče piva nebo podobného zboží či souvisejícího s těmito produkty, ledaže by se jednalo o produkty podniku Budvar. Krom toho podnik Budvar navrhl, aby byla zrušena veškerá označení, která by byla v rozporu s tímto zákazem, jakož i aby byly předloženy účty a zveřejněn rozsudek. Kromě žaloby byl podán i návrh na vydání předběžných opatření. 31 Žaloba podniku Budvar ve věci samé je založena v podstatě na dvou odlišných právních základech. 32 Zaprvé podnik Budvar uvádí, že ochranná známka American Bud, zapsaná jako ochranná známka pro společnost Anheuser-Busch, se podobá jejím vlastním prioritním ochranným známkám, které požívají ochrany v Rakousku, a sice Budweiser, Budweiser Budvar a Bud, přičemž to může vést k záměně ve smyslu právních předpisů proti nekalé soutěži. 33 Zadruhé podnik Budvar uvádí, že užívání označení American Bud pro pivo pocházející z jiného státu, než je Česká republika, je v rozporu s ustanoveními dvoustranné smlouvy, neboť označení Bud, uvedené v příloze B dvoustranné dohody, je chráněným označením v souladu s článkem 6 uvedené smlouvy, které je tedy vyhrazeno výlučně pro české produkty. 34 Dne 15. října 1999 předkládající soud nařídil předběžná opatření požadovaná podnikem Budvar. 35 Opravnému prostředku podanému společností Ammersin proti uvedeným opatřením u Oberlandesgericht Wien (Rakousko) vyhověno nebylo a kasační opravný prostředek u Oberster Gerichtshof (Rakousko) byl zamítnut. Řízení o předběžném opatření bylo ukončeno a Handelsgericht Wien nyní rozhoduje ve věci samé. 36 Předkládající soud poznamenává, že před podáním žaloby ve věci v původním řízení podnik Budvar již u Landesgericht Salzburg (Rakousko) podal žalobu, která je jak z hlediska svého předmětu, tak základu totožná s žalobou podanou ve věci v původním řízení, ale směřuje proti firmě Josef Sigl. 37 V této souběžně probíhající věci Landesgericht Salzburg nařídil požadovaná předběžná opatření a Oberlandesgericht Linz (Rakousko) nevyhověl odvolání podanému proti tomuto usnesení. Usnesením ze dne 1. února 2000 Oberster Gerichtshof zamítl opravný prostředek ‚Revision‘ proti usnesení vydanému v rámci odvolání a předběžná opatření potvrdil. 38 Předkládající soud uvádí, že toto usnesení Oberster Gerichtshof je založeno v podstatě na následujících úvahách. 39 Oberster Gerichtshof, který omezil svůj přezkum na důvod vycházející z dvoustranné smlouvy, měl za to, že zákaz požadovaný vůči žalované firmě Josef Sigl může představovat překážku volnému pohybu zboží ve smyslu článku 28 ES. 40 Měl však za to, že tato překážka je s článkem 28 ES slučitelná, neboť ochrana označení Bud, jak je stanovena v dvoustranné smlouvě, spadá do ochrany průmyslového a obchodního vlastnictví ve smyslu článku 30 ES. 41 Podle předkládajícího soudu se zdá, že Oberster Gerichtshof rozhodl, že označení Bud je ‚prostým zeměpisným údajem nebo nepřímým údajem o původu‘, tedy údajem, který nepředpokládá, že byly dodrženy takové záruky související s označením původu, jako jsou produkce, při níž je třeba dodržet jakostní nebo výrobní normy, které přijímají a kontrolují příslušné orgány, nebo zvláštní vlastnosti produktu. Označení Bud krom toho požívá ‚absolutní ochrany‘, to znamená ochrany nezávislé na jakémkoli nebezpečí záměny nebo uvedení v omyl. 42 S ohledem na argumenty rozvinuté před předkládajícím soudem má tento soud za to, že přetrvává důvodná pochybnost, co se týče odpovědí na otázky práva Společenství, které vyvolává věc v původním řízení, zejména proto, že judikatura Soudního dvora neumožňuje určit, zda takzvané ‚prosté‘ údaje o zeměpisném původu, které nevyvolávají nebezpečí uvedení v omyl, spadají rovněž pod ochranu průmyslového a obchodního vlastnictví ve smyslu článku 30 ES.“