54

Za těchto podmínek se Landesgericht Linz rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky: „1) a) Jedná se o opatření s rovnocenným účinkem ve smyslu článku 28 ES, jestliže je podniku, který provozuje v jednom členském státě elektrárnu v souladu s právním řádem tohoto státu a s příslušnými předpisy práva Společenství a vyrábí v této elektrárně elektřinu, kterou dodává do různých členských států, uloženo rozsudkem vydaným soudem sousedícího členského státu – podle [nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (Úř. věst. 2001, L 12, s. 1; Zvl. vyd. 19/04, s. 42)] vykonatelným ve všech členských státech – nařizujícím zdržení se možných imisí z této elektrárny, aby zařízení uzpůsobil technickým předpisům jiného státu nebo dokonce aby – při nemožnosti uzpůsobení z důvodu komplexnosti celkového zařízení – zastavil provoz tohoto zařízení, a jestliže tento soud nesmí na základě výkladu vnitrostátních právních předpisů nejvyšším soudem této země zohlednit povolení k provozu této elektrárny existující v členském státě jejího umístění, ačkoli by v rámci obdobné negatorní žaloby tuzemské povolení zařízení zohlednil, takže vůči zařízení povolenému v tuzemsku by ve výsledku nebyl vydán žádný rozsudek nařizující zdržení se imisí? b) Je třeba odůvodnění zakotvená ve Smlouvě o ES vykládat v tom smyslu, že rozlišování mezi tuzemskými a zahraničními povoleními zařízení prováděné podle práva jednoho členského státu je vzhledem k úvaze, že má být chráněno pouze tuzemské, nikoliv však zahraniční národní hospodářství, každopádně nepřípustné, protože tato úvaha představuje čistě hospodářský důvod, který v rámci základních svobod není uznán jakožto hodný ochrany? c) Je třeba odůvodnění zakotvená ve Smlouvě o ES a s nimi související zásadu proporcionality vykládat v tom smyslu, že paušální rozlišování mezi tuzemskými a zahraničními povoleními zařízení prováděné podle práva jednoho členského státu je každopádně nepřípustné, protože provoz zařízení povoleného ve státě, v němž je umístěno, musí být v konkrétním případě posuzován vnitrostátním soudem jiného členského státu na základě skutečných rizik vyplývajících z provozu zařízení pro veřejný pořádek, veřejnou bezpečnost nebo zdraví nebo jiných uznaných naléhavých důvodů obecného zájmu? d) Musí soudy členského státu s ohledem na zásadu proporcionality, kterou je třeba zkoumat v rámci odůvodnění, zacházet s povolením k provozu zařízení vydaným v členském státě, v němž je toto zařízení umístěno, stejně jako s tuzemským povolením zařízení, pokud je povolení zařízení vydané v členském státě, v němž je umístěno, z právního hlediska v podstatě rovnocenné tuzemskému povolení zařízení? e) Hraje při posouzení výše uvedených otázek roli skutečnost, že zařízení povolené v členském státě, v němž je toto zařízení umístěno, je jadernou elektrárnou, jestliže v jiném členském státě, v němž byla podána negatorní žaloba proti obávaným imisím z jaderné elektrárny, je provoz tohoto typu zařízení per se zakázán, ačkoliv jsou v něm provozována jiná jaderná zařízení? f) Jsou soudy členského státu, u nichž byla podána příslušná negatorní žaloba, v případě porušení článku 28 ES výkladem vnitrostátního práva uvedeným v bodě 1a) povinny vykládat vnitrostátní právo v souladu s právem Společenství tak, že slovní spojení ‚úředně povolené zařízení‘ zahrnuje jak tuzemská, tak i zahraniční povolení k provozu zařízení vydaná správními orgány v jiných členských státech? 2) a) Je se zákazem omezení svobody usazování státních příslušníků jednoho členského státu na území jiného členského státu zakotveným v článku 43 ES slučitelná skutečnost, že podniku, který provozuje v jednom členském státě elektrárnu v souladu s právním řádem tohoto státu a s příslušnými předpisy práva Společenství, je rozsudkem vydaným soudem sousedícího členského státu – podle [nařízení č. 44/2001] vykonatelným ve všech členských státech – nařizujícím zdržení se možných imisí z této elektrárny uloženo, aby zařízení uzpůsobil technickým předpisům jiného státu nebo dokonce aby – při nemožnosti uzpůsobení z důvodu komplexnosti celkového zařízení – zastavil provoz tohoto zařízení, a že tento soud nesmí na základě výkladu vnitrostátních právních předpisů nejvyšším soudem této země zohlednit povolení k provozu této elektrárny existující v členském státě jejího umístění, ačkoli by v rámci obdobné negatorní žaloby tuzemské povolení zařízení zohlednil, takže vůči zařízení povolenému v tuzemsku by ve výsledku nebyl vydán žádný rozsudek nařizující zdržení se imisí? b) Je třeba odůvodnění omezení svobody usazování vykládat v tom smyslu, že rozlišování mezi tuzemskými a zahraničními povoleními zařízení prováděné podle práva jednoho členského státu je vzhledem k úvaze, že má být chráněno pouze tuzemské, nikoliv však zahraniční národní hospodářství, každopádně nepřípustné, protože tato úvaha představuje čistě hospodářský důvod, který v rámci základních svobod není uznán jakožto hodný ochrany? c) Je třeba odůvodnění omezení svobody usazování zakotvená ve Smlouvě o ES a zejména zásadu proporcionality vykládat v tom smyslu, že paušální rozlišování mezi tuzemskými a zahraničními povoleními zařízení prováděné podle práva jednoho členského státu je každopádně nepřípustné, protože provoz zařízení povoleného ve státě, v němž je umístěno, musí být v konkrétním případě posuzován vnitrostátním soudem jiného členského státu na základě skutečných rizik vyplývajících z provozu zařízení pro veřejný pořádek, veřejnou bezpečnost nebo zdraví nebo jiných uznaných naléhavých důvodů obecného zájmu? d) Musí soudy členského státu s ohledem na zásadu proporcionality, kterou je třeba zkoumat v rámci odůvodnění zásahů do svobody usazování, zacházet s povolením k provozu zařízení vydaným v členském státě, v němž je toto zařízení umístěno, stejně jako s tuzemským povolením zařízení, pokud je povolení zařízení vydané v členském státě, v němž je umístěno, z právního hlediska v podstatě rovnocenné tuzemskému povolení zařízení? e) Hraje při posouzení výše uvedených otázek roli skutečnost, že zařízení povolené v členském státě, v němž je toto zařízení umístěno, je jadernou elektrárnou, jestliže v jiném členském státě, v němž byla podána negatorní žaloba proti této jaderné elektrárně, je provoz tohoto typu zařízení per se zakázán, ačkoliv v něm jsou provozována jiná jaderná zařízení? f) Jsou soudy členského státu, u nichž byla podána příslušná negatorní žaloba, v případě porušení článku 43 ES výkladem vnitrostátního práva uvedeným v bodě 2a) povinny vykládat vnitrostátní právo v souladu s právem Společenství tak, že slovní spojení ‚úředně povolené zařízení‘ zahrnuje jak tuzemská, tak i zahraniční povolení k provozu zařízení vydaná správními orgány v jiných členských státech? 3) a) Představuje nepřímou diskriminaci na základě státní příslušnosti zakázanou podle článku 12 ES skutečnost, že soudy členského státu zohledňují povolení k provozu zařízení vydaná tuzemskými orgány v rámci soukromoprávní negatorní žaloby směřující proti těmto zařízením s tím důsledkem, že jsou vyloučeny nároky na zdržení se imisí nebo přizpůsobení provozu zařízení [tuzemským technickým předpisům], když tyto soudy povolení zařízení v jiných členských státech vydaná orgány těchto členských států v rámci takových negatorních žalob nezohledňují? b) Spadá takováto diskriminace do rámce použití Smlouvy o ES s ohledem na to, že se týká právních podmínek, za nichž se mohou podniky, které provozují příslušná zařízení, usadit v členském státě, jakož i právních podmínek, za nichž takové podniky vyrábějí elektřinu a dodávají ji do jiných členských států, a vykazuje tak přinejmenším nepřímou souvislost s uskutečněním základních svobod? c) Je taková diskriminace oprávněná na základě objektivních důvodů, pokud dotčené soudy členského státu neprovádějí přezkum konkrétního případu s ohledem na skutkovou podstatu norem, na nichž je založeno povolení zařízení v členském státě, v němž je toto zařízení umístěno? Neodpovídalo by zásadě proporcionality, kdyby bylo zahraniční povolení vydané členským státem, v němž je zařízení umístěno, soudy jiného členského státu zohledňováno přinejmenším za podmínky, že toto povolení je z právního hlediska v podstatě rovnocenné tuzemskému povolení zařízení? d) Jsou soudy členského státu, u nichž byla podána příslušná negatorní žaloba, v případě porušení článku 12 ES výkladem vnitrostátního práva uvedeným v bodě 3a) povinny vykládat vnitrostátní právo v souladu s právem Společenství tak, že slovní spojení ‚úředně povolené zařízení‘ zahrnuje jak tuzemská, tak i zahraniční povolení k provozu zařízení vydaná správními orgány v jiných členských státech? 4) a) Platí zásada loajální spolupráce zakotvená v článku 10 ES v oblasti působnosti práva Společenství rovněž ve vzájemném vztahu mezi členskými státy? b) Je z této zásady loajální spolupráce třeba vyvodit, že si členské státy vzájemně nesmí ztěžovat nebo dokonce mařit výkon činností spadajících do jejich svrchované pravomoci, a platí to zejména v případě jejich příslušných rozhodnutí o plánování, výstavbě a provozu jaderných zařízení na svém území? c) Jsou soudy členského státu, u nichž byla podána příslušná negatorní žaloba, v případě porušení článku 10 ES výkladem vnitrostátního práva uvedeným v bodě 4a) povinny vykládat vnitrostátní právo v souladu s právem Společenství tak, že slovní spojení ‚úředně povolené zařízení‘ zahrnuje jak tuzemská, tak i zahraniční povolení k provozu zařízení vydaná správními orgány v jiných členských státech?“