Keywords

Summary



Keywords

1. Sbližování právních předpisů – Klasifikace, balení a označování nebezpečných látek – Směrnice 67/548 – Přizpůsobení technickému pokroku

(Článek 253 ES; nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1272/2008; nařízení Komise č. 790/2009; směrnice Rady 67/548; směrnice Komise 2008/58)

2. Sbližování právních předpisů – Klasifikace, balení a označování nebezpečných látek – Směrnice 67/548 – Přizpůsobení technickému pokroku

(Článek 205 odst. 2 ES; směrnice Rady 67/548, článek 29; rozhodnutí Rady 1999/468, článek 5)

3. Sbližování právních předpisů – Klasifikace, označování a balení látek a směsí – Nařízení č. 790/2009 – Přizpůsobení technickému pokroku

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1272/2008; nařízení Komise č. 790/2009; směrnice Rady 67/548)

Summary

1. Ve složitém technickém a právním rámci, jehož podstatnou charakteristikou je jeho postupná proměnlivost, ponechává směrnice 67/548 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek Komisi stran věcné stránky problematiky významnou posuzovací pravomoc při rozhodování o rozsahu opatření přijímaných k přizpůsobení příloh této směrnice technickému pokroku. Disponují-li přitom orgány Unie širokou posuzovací pravomocí, zejména při posuzování velmi složitých vědeckých a technických skutečností pro určení povahy a rozsahu přijímaných opatření, musí být přezkum prováděný soudem Unie omezen na přezkum toho, zda výkon takové pravomoci není stižen zjevným pochybením nebo zneužitím pravomoci nebo zda tyto orgány zjevně nepřekročily meze své posuzovací pravomoci. V takovém kontextu totiž soud Unie svým posouzením vědeckých a technických skutečností nemůže nahradit posouzení orgánů, kterým Smlouva o ES jako jediným svěřila tuto úlohu.

Pokud jde o klasifikaci látek obsahujících boritany v příloze I směrnice 67/548, Komise se nedopustila zjevně nesprávného posouzení, když při hodnocení přirozených vlastností dotčených látek vycházela z výsledků zkoušek na zvířatech, během nichž byly tyto látky podávány orálně. I když směrnice 67/548, nařízení č. 1272/2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí ani nařízení REACH neposkytují v tomto ohledu definici „běžného zacházení nebo používání“, zahrnuje tento pojem soubor zacházení a používání, k nimž může dojít za běžných okolností, což především zahrnuje nezbytnost zohlednit předvídatelné a reálné nehody, například když děti požijí určité množství látek, které nejsou určeny ke konzumaci. Hodnocení nebezpečí spojených s přirozenými vlastnostmi látek, které představuje první fázi procesu hodnocení rizik, nesmí být navíc omezeno na specifické okolnosti používání, tak jako v případě hodnocení rizik, a může být úspěšně provedeno nezávisle na místě použití látky, na způsobu, jakým může dojít ke kontaktu s touto látkou (požitím, vdechnutím nebo průnikem pokožkou) a na případné míře expozice dané látce.

Ani z bodu 1.1.5 důvodové zprávy k návrhu směrnice 2008/58, kterou se po třicáté přizpůsobuje technickému pokroku směrnice 67/548, nevyplývá, že se Komise dopustila zjevně nesprávného posouzení, když v tomto bodě uvedla prvky hodnocení rizik, jež jsou upraveny v nařízení č. 1488/94, kterým se stanoví zásady hodnocení rizik existujících látek pro člověka a životní prostředí v souladu s nařízením č. 793/93. Vzhledem k široké posuzovací pravomoci, kterou systém hodnocení podle směrnice 67/548 přiznává Komisi, nevylučuje tento systém využití hodnocení rizik pro potvrzení podloženosti návrhu klasifikace vypracovaného na základě studie o přirozených vlastnostech látek.

Komise zjevně nepřekročila posuzovací pravomoc, kterou má v dané oblasti, když se pro účely hodnocení přirozených vlastností dotčených látek obsahujících boritany opírala o odborné posudky, v jejichž rámci byla především použita metoda analogického přístupu. I když tato metoda není jako taková uvedená v příloze VI směrnice 67/548, platí, že seznam zdrojů, z nichž lze získat údaje požadované pro klasifikaci látek obsahujících boritany, jenž je obsahem bodu 1.6.1 písm. b) uvedené přílohy VI, je pouze příkladný, což vyplývá z použitého výrazu „například“. Použití metody analogického přístupu a posouzení fyzikálně-chemických vlastností dotčených látek obsahujících boritany byla navíc výsledkem konsensu, k němuž po dovršení několikaletého procesu dospěla řada odborníků, kteří jsou členy několika vědeckých výborů, za přítomnosti zástupců dotčeného průmyslového sektoru.

Kromě toho není směrnice 2008/58 stižena vadou nedostatečného odůvodnění v rozporu s článkem 253 ES vzhledem k tomu, že je jednak aktem s obecnou působností, který je součástí složitého technického a právního rámce, jehož podstatnou charakteristikou je jeho postupná proměnlivost, jež činí obtížným podrobné a individuální odůvodnění provedených klasifikací, takže odůvodnění je s ohledem na povahu aktu dostatečné, a jednak vzhledem k tomu, že se procesu vypracování uvedené směrnice účastnili zástupci dotčeného průmyslového odvětví a vědecké úvahy a údaje, kterými byly klasifikace odůvodněny, byly uvedeny v několika dokumentech a zápisech ze zasedání odborníků, které byly před přijetím uvedené směrnice zpřístupněny veřejnosti.

Konečně při klasifikaci dotčených látek obsahujících boritany na konci období let 1999-2008 a po četných diskuzích v několika expertních výborech, jejichž zasedání se účastnili zástupci dotčeného průmyslového odvětví, nebyla jen z toho důvodu, že studie, které by mohly zpochybnit přijaté klasifikace, teprve probíhají, porušena zásada proporcionality. Klasifikace přijaté prostřednictvím takových přizpůsobení technickému pokroku, jako jsou směrnice 2008/58 a nařízení č. 790/2009, kterým se pro účely přizpůsobení vědeckotechnickému pokroku mění nařízení č. 1272/2008, vycházejí totiž ze stavu vědeckých a technických poznatků k určitému okamžiku, který může být zpochybněn pozdějšími skutečnostmi.

Vzhledem k výše uvedenému nebyla odhalena žádná skutečnost, která by mohla mít dopad na platnost směrnice 2008/58 a v důsledku toho na platnost nařízení č. 790/2009 v té části, v níž tato směrnice a toto nařízení klasifikovaly některé látky obsahující boritany jako látky toxické pro reprodukci kategorie 2.

(viz body 59–60, 64–65, 67, 71, 74–76, 80, 82, 96–98, 109–110, 118–121, 126–128, 130–131 a výrok)

2. Článek 29 směrnice 67/548 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek ani článek 5 rozhodnutí 1999/468 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi nevyžadují, aby výbor pro přizpůsobení technickému pokroku (výbor PTP) přijal ke každé klasifikaci uvedené v návrhu opatření samostatné stanovisko. Taková povinnost nevyplývá ani z jednacího řádu výboru PTP, zejména pak čl. 5 odst. 2, který neopravňuje členy výboru PTP požadovat v rámci klasifikace látek do kategorií samostatné hlasování, byť mají možnost požadovat prodloužení projednávání. Nedošlo proto k porušení podstatných formálních náležitostí upravených v článku 29 směrnice 67/548 ve spojení s článkem 5 rozhodnutí 1999/468, když výbor PTP přijal, a to navzdory nesouhlasu ve svých řadách, kvalifikovanou většinou ve smyslu čl. 205 odst. 2 ES jediné stanovisko ke všem klasifikacím navrhovaným v rámci směrnice 2008/58, kterou se po třicáté přizpůsobuje technickému pokroku směrnice 67/548.

(viz body 63–65, 67)

3. Platnost nařízení č. 790/2009, kterým se pro účely přizpůsobení vědeckotechnickému pokroku mění nařízení č. 1272/2008, a které klasifikuje některé látky obsahující boritany jako látky toxické pro reprodukci kategorie 2, není dotčena skutečností, že Komise pro účely přijetí této právní úpravy použila jako právní základ článek 53 nařízení č. 1272/2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, změně a zrušení směrnic 67/548 a 1999/45 a o změně nařízení č. 1907/2006, a nikoli článek 37 tohoto nařízení.

Článek 37 nařízení č. 1272/2008 je totiž součástí hlavy V kapitoly I tohoto nařízení, nazvané „Stanovení harmonizované klasifikace a označení látek“. Použití výrazu „stanovení“ v této souvislosti naznačuje, že postup upravený v uvedeném článku 37 by měl být použit pouze při přijímání nových klasifikací. Naproti tomu může Komise podle postupu uvedeného v článku 53 nařízení upravit a přizpůsobit vědeckotechnickému pokroku přílohy I až VII uvedeného nařízení. Nařízení č. 790/2009 přitom pouze začleňuje do nařízení č. 1272/2008 sporné klasifikace, které již byly přijaty na základě kritérií a zásad zavedených v rámci směrnice 67/548 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek. Z toho vyplývá, že článek 53 nařízení č. 1272/2008 může být legitimně právním základem pro přijetí nařízení č. 790/2009.

Na platnost nařízení č. 790/2009 nemá dopad ani rozhodnutí Komise zahrnout sporné klasifikace do tabulky 3.1 přílohy VI části 3 nařízení č. 1272/2008 prostřednictvím převodní tabulky obsažené v příloze VII tohoto nařízení. Opakování postupu hodnocení přirozených vlastností látek obsahujících boritany není totiž nezbytné vzhledem ke skutečnosti, že nařízení č. 790/2009 pouze začleňuje do nařízení č. 1272/2008 stejné klasifikace, jako jsou ty, jež podléhaly komplexnímu hodnocení v rámci směrnice 67/548. Pokud jde o převodní tabulku v příloze VII nařízení č. 1272/2008, musí být podle čl. 61 odst. 3 tohoto nařízení do 1. června 2015 všechny látky zařazeny současně do starého a nového systému. Z toho vyplývá, že veškeré klasifikace vypracované podle směrnice 67/548 musí být pomocí převodní tabulky obsažené v uvedené příloze VII převedeny na odpovídající klasifikace, na které se vztahuje nařízení č. 1272/2008.

(viz body 136–139, 142–145 a výrok)