CS
Sbí rkasoudníchroz hodnutí
ECLI:EU:F:2010 :168 1ROZSUDEK SOUDU PR O V EŘEJNOU SLUŽBU
(třetí senát)
15. prosince 2010
Věc F-66/09
Roberta Sarac co
v.
E v ropská centrální banka
„Veřejná služba — Zaměstnanci ECB — Pracovní volno z osobních důvodů — Maximální délka — 
Odmítnutí prodloužení“
Předmět:Žaloba podaná n a základě článku 36.2 P rotokolu o statutu E vropského systému 
centrálních bank a Evropské c entrální banky, připojeného ke S mlouvě o ES, kterou se 
R. Saracco v podstatě domáhá zrušení rozhodnutí ECB z e dne 14. října 2008 , kterým jí 
bylo odmítnuto schválit prodloužení pracovního volna z osobních důvodů až do 31. října 
2009 , jež do té doby čerpala.
Roz hodnutí:Žaloba se zamítá. Žalobkyně ponese veškeré náklady řízení.
Sh rnutí
1. Úředníci — Zaměstnanci Evropské centrální banky — Žaloba — Předmět
(Pracovní řád pro zaměstnance Evropské centrální banky, článek 42)
2. Úředníci — Zaměstnanci Evropské centrální banky — Pracovní volno z osobních d ůvodů — 
Maximální délka
(Jednací řád Evropské centrální banky, článek 11.2; pracovní řád pro zaměstnance Evropské centrální 
banky, článek 30; pravidla pro zaměstnance Evropské centrální banky)
3. Akty orgánů — Časová působnost
4. Úředníci — Zaměstnanci Evropské centrální banky — Všeobecné podmínky týkající se mo bility — 
Rozsah působnosti — Zaměstnanci čerpající pracovní volno z osobních d ůvodů — Zahrnutí
(Pracovní řád pro zaměstnance Evropské centrální banky, článek 30; pravidla pro zaměstnance Evropské 
centrální banky, článek 5.12)
5. Úředníci — Zaměstnanci Evropské centrální banky — Pracovní volno z osobních d ůvodů — 
Maximální délka — Posouzení — Zohlednění doby před v stupem všeobecných p odmínek týkajících se 
mobility v platnost — Přípustnost
6. Úředníci — Povinnost péče příslušející správě — Rozsah — Dodržení Evropskou centrální bankou
2 ECLI:EU:F:2010 :168SHRNU TÍ–VĚCF-66/09
SARACCOv.ECB
1. Soudu U nie nepřísluší, aby v rámci své kon troly legality podle článku 42 p racovního řádu pro 
zaměstnance Evropské centrální banky, činil právní zjištění.
(viz bod 39)
2. Podle článku 11.2 jednacího řádu Evropské c entrální banky je Výkonn á rada o právněna vydat 
organizační předpisy, které jsou pro zaměstnance závazné, a to i v pracovně právních vztazích me zi 
Bankou a jejími zaměstnanci.
Krom toho žádné ustanovení pracovního řádu pro zaměstnance a pravidel pro zaměstnance Banky 
nebrání tomu, aby délka p racovního volna z osobních důvodů stanoveného v článku 30 u vedeného 
pracovního řádu byla omezena. Výkonn á rada B anky je proto oprávněna stanovit pravidlo, které dobu 
neplacené dovolené v případě, že je tato dovolená poskytnuta zaměstnanci, který si přeje pracovat 
u jiné organizace, omezuje maximálně na tři roky, i když takovéto pravidlo může vést k omezení délky 
pracovního volna z osobních důvodů, na které mají zaměstnanci nárok podle článku 30 p racovního 
řádu.
(viz body 62, 65, 66 a 82)
3. Hmotněprávní pravidla musí být vykládána tak, že se vztahují na situace vzniklé před jejich vstupem 
v platnost pouze tehdy, pokud z jejich znění, cíle a struktury jasně vyplývá, že jim takový účinek musí 
být přiznán.
Nové p ravidlo, zejména pokud se jedná o hmotněprávní pravidlo, se však p oužije v zásadě 
bezprostředně, i na budoucí následky situace, jež nastala před jeho vstupem v platnost.
Jelikož se v této souvislosti jedná o akt, kt erý stanoví maximální dobu trvání neplacené dovolené, 
ustanovení tohoto aktu se na základě bezprostředního účinku no vých pravidel a vzhledem k neuvedení 
data, od kt erého se dřívější doby dovolené nezohlední, použijí bezprostředně, i na budoucí následky 
situací, jež nastaly před jeho vstupem v platnost. Tak je tomu v případě dob neplacené dovolené, které 
byly čerpány dříve, než vstoupila v platnost uvedená ustanovení.
(viz body 75 a ž 77 )
Odkazy:
Soudní dvůr: 29. ledna 2002 , Pokrzeptowicz-Meyer, C-162/00, Recueil, s. I-1049 , body 49 a 50
4. Všeobecné podmínky E vropské c entrální banky týkající se mobility stanoví právní režim platný pro 
zaměstnance Banky, kteří se nacházejí ve s tatusu „externí mobility“. Tyto podmínky u přesňují, že 
tento status zahrnuje zejména případ o sob, jimž byla poskytnuta neplacená dovolená, aby jim b ylo 
umožněno p racovat pro jiné organizace.
Skutečnost, že tato neplacená dovolená spadá p od článek 30 p racovního řádu pro zaměstnance Banky, 
jakož i pod článek 5.12 p ravidel pro zaměstnance Banky, a představuje tedy pracovní volno z osobních 
důvodů, však sama o sobě nevede k vyloučení osoby, která toto volno č erpá, z rozsahu působnosti 
uvedených všeobecných podmínek Banky týkajících se mobility.
(viz body 79 a 81)
5. Zohlednění Evropskou centrální bankou doby pracovního volna z osobních důvodů, které některý 
z jejích zaměstnanců čerpal předtím, než vstoupily v platnost všeobecné podmínky B anky týkající se 
mobility, pro účely posouzení, zda b yla dosažena maximální doba platná pro neplacené pracovní volno 
z osobních důvodů, nezpochybňuje vzniklou situaci nebo získané právo, pokud: zaprvé d otyčný mohl
ECLI:EU:F:2010 :168 3SHRNU TÍ–VĚCF-66/09
SARACCOv.ECB
 až do kon ce čerpat pracovní volno z osobních důvodů, které mu bylo poskytnuto; zadruhé uvedené 
všeobecné podmínky n estanoví od svého vstupu v platnost zavedení nároku z aměstnanců na tříletou 
neplacenou dovolenou, nýbrž se omezují pouze na stanovení maximální doby této dovolené, kterou je 
nutno p ro nedostatek bližšího upřesnění v textu považovat za platnou nejen pro žádosti o neplacenou 
dovolenou, které byly podány po vstupu uvedených všeobecných podmínek v platnost; zatřetí dotyčný 
neměl před vstupem u vedených všeobecných podmínek v platnost na základě právního předpisu nebo 
rozhodnutí správy nárok na neplacenou dovolenou po dobu delší než tři roky; a začtvrté nebylo 
prokázáno a ni uplatněno p orušení jiného nabytého práva než práva na dovolenou.
(viz body 89 a ž 91 , 93 a 95)
6. Pojem „povinnost péče správy“ odráží rovnováhu vzájemných práv a povinností, které jsou ve v ztahu 
mezi veřejným orgánem a zaměstnancem ve řejné služby stanoveny služebním řádem. Tato rovnováha 
zejména vyžaduje, aby tento orgán, rozhoduje-li o postavení úředníka, zohlednil veškeré skutečnosti 
způsobilé ovlivnit jeho rozhodnutí, a aby při tom z ohlednil nejen zájem s lužby, nýbrž i zájem 
dotyčného úředníka.
Povinnost pé če, která m usí být zohledněna orgány, pokud tyto vůči některému ze svých úředníků 
přijímají akt n epříznivě zasahující do jeho právního postavení, se vztahuje i na Evropskou centrální 
banku, pokud takovýto akt přijímá vůči některému ze svých zaměstnanců.
(viz body 106 a 107)
Odkazy:
Soudní dvůr: 28. května 1980 , Kuhner v. Komise, 33/79 a 75/79, Recueil, s. 1677 , bod 22; 29. června 1994 , Klinke v . 
Soudní dvůr, C-298/93 P , Recueil, s. I-3009 , bod 38