STANOVISKO GENERÁLNÍHO ADVOKÁTA

HENRIKA SAUGMANDSGAARDA ØE

přednesené dne 22. listopadu 2018 ( 1 )

Věc C-578/17

Oy Hartwall Ab

další účastník:

Patentti- ja rekisterihallitus

[žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Korkein hallinto-oikeus (Nejvyšší správní soud, Finsko)]

„Řízení o předběžné otázce – Ochranné známky – Směrnice 2008/95/ES – Článek 2 – Čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 3 – Důvody pro zamítnutí nebo neplatnost – Rozlišovací způsobilost – Rozlišovací způsobilost získaná užíváním – Inherentní rozlišovací způsobilost – Grafické ztvárnění – Barevná ochranná známka nebo obrazová ochranná známka – Barevná ochranná známka vydávaná za obrazovou ochrannou známku – Podmínky zápisu – Kategorie ochranných známek – Druhy ochranných známek – Rozpory v přihlášce ochranné známky“

I. Úvod

1. Touto žádostí o rozhodnutí o předběžné otázce předložil Korkein hallinto-oikeus (Nejvyšší správní soud, Finsko) Soudnímu dvoru několik předběžných otázek týkajících se výkladu požadavku grafického ztvárnění uvedeného v článku 2 a požadavku rozlišovací způsobilosti uvedeného v článku 2 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 3 směrnice 2008/95/ES ( 2 ).

2. Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce byla podána v rámci sporu mezi společností Oy Hartwall Ab na straně jedné a Patentti- ja rekisterihallitus (Národní rada pro patenty a registrace, Finsko) na straně druhé. Tento úřad zamítl přihlášku barevné ochranné známky společnosti Oy Hartwall z důvodu, že přihlašovaná ochranná známka postrádala rozlišovací způsobilost vyžadovanou pro barevnou ochrannou známku. Barevná ochranná známka byla v uvedené přihlášce graficky ztvárněna ve formě obrázku.

3. Tato věc vyvolává otázku, jak je třeba v souvislosti s případným zápisem barevné ochranné známky vykládat požadavky grafického ztvárnění a rozlišovací způsobilosti upravené směrnicí 2008/95. Svými otázkami se předkládající soud konkrétně táže, zda články 2 a 3 směrnice brání zápisu barevné ochranné známky, která byla v přihlášce ochranné známky graficky ztvárněna ve formě obrázku.

4. V tomto stanovisku vysvětlím, proč se domnívám, že článek 2 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 3 této směrnice musí být vykládány v tom smyslu, že otázka, zda je požadován zápis ochranné známky jako obrazové ochranné známky nebo jako barevné ochranné známky, je relevantní pro účely výkladu požadavku rozlišovací způsobilosti, a dále, že článek 2 brání zápisu ochranné známky, jejíž grafické ztvárnění má jako v projednávaném případě formu obrázku, ale přihlašovatel požaduje její zápis jako barevné ochranné známky.

II. Právní rámec

A. Směrnice 2008/95 ( 3 )

5. Článek 2, který je nadepsán „Označení, jež mohou tvořit ochrannou známku“, zní takto: „Ochrannou známkou může být jakékoli označení schopné grafického ztvárnění, zejména slova, včetně osobních jmen, kresby, písmena, číslice, tvar výrobku nebo jeho balení, pokud jsou tato označení způsobilá odlišit výrobky nebo služby jednoho podniku od výrobků či služeb jiných podniků.“

6. Článek 3 odst. 1 písm. b) a odst. 3, který se týká důvodů pro zamítnutí nebo neplatnost, stanoví: „1. Do rejstříku nesmějí být zapsány, a jsou-li zapsány, mohou být prohlášeny neplatnými: […] b) ochranné známky, které postrádají rozlišovací způsobilost; […] 3. Přihláška ochranné známky není zamítnuta nebo v případě, že je ochranná známka zapsána, není prohlášena za neplatnou podle odst. 1 písm. b), c) nebo d), pokud před podáním přihlášky získala v důsledku užívání rozlišovací způsobilost. Nadto mohou členské státy stanovit, že se toto ustanovení použije také v případě, že rozlišovací způsobilost byla získána po dni podání přihlášky ochranné známky nebo po dni jejího zápisu.“

B. Finské právo

7. Směrnice 2008/95 byla provedena do finského práva zákonem č. 7/1964 o ochranných známkách ze dne 10. ledna 1964, jehož znění použitelné na projednávanou věc bylo naposledy změněno zákonem č. 56/2000.

8. Podle § 1 odst. 2 zákona o ochranných známkách (znění použitelné na projednávanou věc naposledy změněno zákonem č. 39/1993) mohou tvořit ochrannou známku všechna označení schopná grafického ztvárnění, která jsou způsobilá odlišit výrobky uváděné do oběhu při obchodování od ostatních výrobků. Toto ustanovení dále uvádí, že ochrannou známku mohou tvořit zejména slova, včetně osobních jmen, kresby, písmena, číslice nebo tvar zboží nebo jeho balení.

9. Přihlašovaná ochranná známka musí být dle § 13 zákona o ochranných známkách (znění použitelné na projednávanou věc naposledy změněno zákonem č. 56/2000) způsobilá odlišit výrobky svého majitele od ostatních výrobků. Označení, které uvádí buď výlučně nebo pouze s nepatrnou změnou či dodatkem druh, kvalitu, množství, určení, cenu, místo výroby výrobku nebo datum jeho vyrobení, nelze samo o sobě považovat za označení s rozlišovací způsobilostí. Při posuzování rozlišovací způsobilosti označení je podle tohoto ustanovení zapotřebí zohlednit všechny okolnosti případu, zejména jak dlouho a v jakém rozsahu byla ochranná známka používána.

III. Spor v původním řízení, předběžné otázky a řízení před Soudním dvorem

10. Společnost Oy Hartwall podala dne 20. září 2012 přihlášku níže uvedeného označení k Národní radě pro patenty a registrace. Podle grafického ztvárnění označení je toto tvořeno modrou stuhou s tenkým šedým ohraničením. Toto označení je předmětem zápisu ochranné známky přihlášené pro výrobky „minerální vody“ náležející do třídy 32. Společnost Oy Hartwall uvedla k barvě následující: barvy označení jsou modrá (PMS 2748, PMS CYAN) a šedá (PMS 877).

11. V přihlášce společnost Oy Hartwall Národní radě pro patenty a registrace předložila průzkum trhu, ve kterém byla přihlašovaná ochranná známka popsána respondentům, a osvědčení vydané dvěma jejími zaměstnanci týkající se užívání ochranné známky pro identifikaci jejích výrobků.

12. V návaznosti na mezitímní usnesení Národní rady pro patenty a registrace společnost Oy Hartwall uvedla, že žádá o zápis přihlašované ochranné známky jakožto barevné ochranné známky, a nikoli obrazové ochranné známky.

13. Rozhodnutím ze dne 5. června 2013 Národní rada pro patenty a registrace přihlášku zápisu odmítla, jelikož ochranná známka, jež byla předmětem přihlášky, postrádala rozlišovací způsobilost. Národní rada pro patenty a registrace v odůvodnění svého rozhodnutí uvedla, že v souladu se svou ustálenou praxí nemůže udělit výlučné právo k zápisu daných barev, není-li na základě podložených důkazů prokázáno, že požadované barvy získaly z důvodu dlouhodobého a rozsáhlého používání rozlišovací způsobilost ve vztahu k výrobkům uvedeným v přihlášce.

14. Ve svém rozhodnutí Národní rada pro patenty a registrace konstatovala, že studie trhu prokázala známost nikoli samotných barev, ale obrazové známky. Podle uvedeného rozhodnutí nebylo prokázáno, že kombinace barev, pro níž byl požadován zápis, byla používána k označení výrobků uvedeným žalobkyní dostatečně dlouho a rozsáhle k tomu, aby získala ve Finsku ke dni podání přihlášky rozlišovací způsobilost z důvodu tohoto užívání.

15. Společnost Oy Hartwall podala proti uvedenému rozhodnutí žalobu k markkinaoikeus (obchodní soud), který ji zamítl.

16. V odůvodnění svého rozhodnutí tento soud uvedl, že společnost Oy Hartwall žádala o zápis kombinace barev. Zejména konstatoval, že grafické ztvárnění označení v přihlášce nezahrnovalo systematické uspořádání přiřazující dotčené barvy předem určeným a jednotným způsobem. Z toho dovodil, že přihlašovaná barevná ochranná známka nesplňuje požadavky grafického ztvárnění, jež se uplatňují na zápis ochranné známky na základě § 1 odst. 2 zákona č. 39/1993, o ochranných známkách.

17. Společnost Oy Hartwall podala proti rozhodnutí markkinaoikeus (obchodní soud) odvolání ke Korkein hallinto-oikeus (Nejvyšší správní soud), tj. předkládajícímu soudu.

18. Korkein hallinto-oikeus (Nejvyšší správní soud) má nyní rozhodnout, zda má být ochranná známka společnosti Oy Hartwall zapsána jako barevná ochranná známka. V tomto ohledu se táže, jaký význam má ohledně případného zápisu přihlašované ochranné známky její kvalifikace jako barevné ochranné známky.

19. Rozhodnutím ze dne 28. září 2017 Korkein hallinto-oikeus (Nejvyšší správní soud) přerušil řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky: „1) Je pro účely výkladu článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/95[…], kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (kodifikované znění) a podmínky rozlišovací způsobilosti ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) uvedené směrnice, relevantní, zda je žádáno o zápis ochranné známky jako obrazové ochranné známky nebo jako barevné ochranné známky? 2) Pokud je kvalifikace ochranné známky jako barevné ochranné známky nebo obrazové ochranné známky relevantní pro účely posouzení její rozlišovací způsobilosti, musí být ochranná známka zapsána bez ohledu na její ztvárnění v podobě vyobrazení jako barevná ochranná známka v souladu s přihláškou ochranné známky, nebo ji lze zapsat pouze jako obrazovou ochrannou známku? 3) Pokud lze jako barevnou ochrannou známku zapsat známku uvedenou v přihlášce ochranné známky v podobě vyobrazení, je zápis ochranné známky jakožto barevné ochranné známky vyjádřené v přihlášce ochranné známky grafickým ztvárněním, které je na základě judikatury Soudního dvora týkající se zápisu barevné ochranné známky (a které tudíž není zápisem samotné abstraktní barvy bez tvaru a obrysu jakožto ochranné známky) dostatečně přesné, podmíněn mimo jiné předložením takového podloženého důkazu o užívání, jako je důkaz vyžadovaný Národní radou pro patenty a registrace, nebo jiného požadovaného důkazu?“

20. Písemná vyjádření předložily společnost Oy Hartwall, finská vláda a Evropská komise. Finská vláda a Komise se účastnily jednání, které se konalo dne 6. září 2018.

IV. Analýza

A. Úvodní poznámky

21. Na jednání byla vznesena otázka, zda má Soudní dvůr pravomoc rozhodovat v projednávané věci. V tomto ohledu stručně uvedu, že Soudní dvůr má pravomoc odpovědět na položené otázky. Jak vyplyne z mé odpovědi na položené otázky, netýká se tato věc výkladu finského práva, ale výkladu článků 2 a 3 směrnice 2008/95. Je pravda, že podle šestého bodu odůvodnění směrnice si členské státy podrží úplnou volnost v úpravě procesních ustanovení týkajících se zápisu ochranných známek. Jak uvedla finská vláda na jednání, procesní pravidla členských států musí být nicméně stanovena a uplatňována tak, aby zajišťovala dodržování požadavků na zápis ochranných známek harmonizovaných směrnicí. Jinými slovy, vnitrostátní orgány musí mimo jiné zajistit soulad s požadavky této směrnice včetně požadavků jejích článků 2 a 3, na základě nichž všechny ochranné známky, které mají být zapsány, musí být schopné grafického ztvárnění a musí mít rozlišovací způsobilost.

B. K předběžným otázkám

1. K vlivu skutečnosti, že je ochranná známka přihlašována jako obrazová ochranná známka nebo barevná ochranná známka, na výklad podmínky rozlišovací způsobilosti ve smyslu článku 2 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 3 směrnice 2008/95 (první otázka)

22. Podstatou předběžné otázky předkládajícího soudu je, zda má na výklad podmínky týkající se rozlišovací způsobilosti ochranné známky ve smyslu článku 2 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 3 směrnice 2008/95 vliv skutečnost, že je žádáno o zápis ochranné známky jako obrazové ochranné známky nebo jako barevné ochranné známky ( 4 ).

23. Úvodem poukazuji na to, že během jednání finská vláda uvedla, že finské orgány mají pouze pravomoc rozhodnout, zda přihlašovaná ochranná známka může být zapsána jako barevná ochranná známka. Má tomu tak být z důvodu, že podle finského práva finské orgány nemají pravomoc změnit druh ochranné známky zvolený v její přihlášce. Jelikož společnost Oy Hartwall žádala o zápis barevné ochranné známky ( 5 ), finské orgány nemají pravomoc zkoumat, zda ochranná známka může být namísto toho – nebo také – zapsána jako obrazová ochranná známka ( 6 ).

24. Vzhledem k tomuto budu dále vycházet z předpokladu, že předmětem přihlášky ochranné známky je barevná ochranná známka. Nebudu se tedy zabývat otázkou, zda společnost Oy Hartwall rovněž chtěla tuto ochrannou známku zapsat jako obrazovou ochrannou známku ( 7 ).

25. Jak uvádí Komise, je v rámci analýzy první otázky nezbytné zodpovědět tyto dvě otázky: zaprvé, zda má na určení předmětu označení, pro nějž je požadována ochrana, vliv skutečnost, že je požadován zápis obrazové ochranné známky, resp. barevné ochranné známky (a), a zadruhé, jaký má na posouzení rozlišovací způsobilosti ochranné známky vliv skutečnost, že je požadován zápis obrazové ochranné známky, resp. barevné ochranné známky (b).

a) K vlivu ohledně určení předmětu označení, pro nějž je ochrana požadována

26. K odpovědi na tuto otázku je třeba popsat předmět barevné ochranné známky a obrazové ochranné známky a zejména uvést, v čem spočívá rozdíl mezi oběma druhy ochranných známek.

27. V tomto ohledu v prvé řadě uvádím, že směrnice 2008/95 vychází jasně z předpokladu, že existují různé druhy ochranných známek.

28. Podle článku 2 směrnice nazvaného „Označení, jež mohou tvořit ochrannou známku“ může být ochrannou známkou jakékoli označení schopné grafického ztvárnění, pokud je způsobilé odlišit výrobky nebo služby jednoho podniku od výrobků či služeb jiných podniků. Toto ustanovení uvádí jako příklad „slova, včetně osobních jmen, kresby, písmena, číslice nebo tvar zboží nebo jeho balení“ ( 8 ). Ačkoliv článek 2 nezavádí skutečnou kategorizaci různých druhů ochranných známek, uvedená označení ukazují, že ochranné známky mohou mít různé formy.

29. Uvádím dále, že jak obrazové, tak i barevné ochranné známky mohou být ochrannými známkami ve smyslu článku 2. Pokud jde o obrazové ochranné známky, odpovídají ve skutečnosti příkladu „kreseb“, jak je uveden v článku 2. Barevné ochranné známky oproti tomu nejsou mezi příklady v článku 2 uvedeny ( 9 ), Soudní dvůr ale v obou zásadních rozsudcích týkajících se barevných ochranných známek, rozsudcích Libertel ( 10 ) a Heidelberger Bauchemie ( 11 ), rozhodl, že barevné ochranné známky mohou být ochrannými známkami ve smyslu článku 2 ( 12 ).

30. To mě přivádí ke klíčové otázce, konkrétně co přesně je míněno „barevnou ochrannou známkou“ a „obrazovou ochrannou známkou“ a v čem spočívá rozdíl mezi těmito dvěma druhy ochranných známek.

31. Barevná ochranná známka je označení tvořené barvou nebo kombinací barev samotných bez tvaru či obrysu ( 13 ).

32. Zvláštním rysem zápisu barevné ochranné známky je skutečnost, že jsou to barvy nebo kombinace barev jako takové, komu je udělována ochrana. Pro příklad barevné ochranné známky odkazuji na nedávný rozsudek Louboutin a Christian Louboutin ( 14 ). Věc se týkala ochranné známky Beneluxu tvořené červenou barvou umístěnou na podrážce boty na vysokém podpatku. Obrys boty nebyl součástí zapisované ochranné známky ( 15 ). V tomto rozsudku Soudní dvůr potvrdil, že skutečnost, že je barva použita na určitém výrobku, který v praxi představuje vymezení barvy v prostoru, nemá za následek, že je tvar součástí ochranné známky ( 16 ). Jinými slovy, podrážka nebyla součástí ochranné známky, ačkoli zapisovaná barva byla vymezena v prostoru, když byla použita na podrážku boty na vysokém podpatku.

33. Jak Soudní dvůr uvedl v rozsudku Libertel, zápis barevných ochranných známek poskytuje velmi rozsáhlou ochranu. Z omezeného počtu skutečně dostupných barev totiž vyplývá, že by malý počet zápisů jako ochranných známek pro dané služby nebo zboží mohl vyčerpat celý rejstřík dostupných barev ( 17 ).

34. Na druhé straně obrazové ochranné známky se skládají z obrazového prvku. Zápisem obrazové ochranné známky je udělována ochrana obrazovému prvku, jak vyplývá z grafického ztvárnění ochranné známky. V případě, že je obrazová ochranná známka barevná, je zápisem poskytnuta ochrana obrazové ochranné známce tak, jak je ztvárněna v uvedených barvách ( 18 ).

35. Z výše uvedeného vyplývá, že tyto dvě kategorie ochranných známek jsou odlišné, protože barevná ochranná známka chrání právo užívat konkrétní barvu nebo kombinaci barev jako takové, tj. bez obrysu, zatímco obrazová ochranná známka chrání právo užívat obrazovou ochrannou známku přesně tak, jak je graficky ztvárněna s obrysy a případnými barvami.

b) K vlivu skutečnosti, že je požadován zápis obrazové ochranné známky, resp. barevné ochranné známky, na hodnocení rozlišovací způsobilosti označení

36. Otázkou dále je, zda má vliv na uplatnění požadavku rozlišovací způsobilosti skutečnost, že přihlašovatel požaduje ochranu barevné ochranné známky nebo obrazové ochranné známky. Odpověď na tuto otázku podle mého názoru vyplývá z ustálené judikatury Soudního dvora, kterou vyložím níže.

37. Základním požadavkem pro zápis ochranné známky je dle článku 2 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 3, aby měla rozlišovací způsobilost. Rozlišovací způsobilosti znamená, že ochranná známka umožňuje identifikovat výrobek nebo službu, pro které je zápis požadován, jako pocházející od určitého podniku, a tedy odlišit tento výrobek nebo službu od výrobků nebo služeb jiných podniků ( 19 ). Základní funkcí ochranné známky je totiž zaručit spotřebiteli původ výrobku či služby označené ochrannou známkou tak, aby byl schopen tento výrobek či službu odlišit od výrobků či služeb jiného původu bez nebezpečí záměny ( 20 ).

38. Podle ustálené judikatury Soudního dvora musí být rozlišovací způsobilost ochranné známky, ať už vlastní [čl. 3 odst. 1 písm. b)] nebo získaná užíváním (čl. 3 odst. 3), posouzena ve vztahu ke dvěma parametrům: nejen ve vztahu k výrobkům nebo službám, na které se tato ochranná známka vztahuje, ale také ve vztahu k předpokládanému vnímání zúčastněných kruhů ( 21 ).

39. Soudní dvůr dále uvedl, jak je třeba v praxi určovat rozlišovací způsobilost získanou užíváním. Příslušný orgán musí provést konkrétní přezkum a celkově posoudit skutečnosti, které mohou prokázat, že se ochranná známka stala schopnou identifikovat dotčený výrobek nebo službu jako pocházející od určitého podniku, a to pro zúčastněné kruhy. Tyto skutečnosti se nadto musí vztahovat k užívání ochranné známky ( 22 ). V rámci takového posouzení mohou být zohledněny zejména následující skutečnosti: podíl na trhu, který ochranná známka zaujímá, intenzita, geografické rozšíření a doba užívání této ochranné známky, výše investic vynaložených podnikem na její propagaci, poměr zúčastněných kruhů, které identifikují výrobek jako pocházející od určitého podniku díky ochranné známce, jakož i prohlášení obchodních a průmyslových komor nebo jiných profesních sdružení ( 23 ).

40. Pokud jde dále o otázku vztahu mezi uplatňováním požadavku rozlišovací způsobilosti a skutečností, že je požadován zápis barevné ochranné známky, resp. obrazové ochranné známky, Soudní dvůr již rozhodl, že článek 2 ani čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 3 směrnice 2008/95 mezi kategoriemi ochranných známek nerozlišují. Kritéria pro posouzení rozlišovací způsobilosti barevných ochranných známek včetně rozlišovací způsobilosti získané v důsledku užívání, jsou tedy v zásadě stejná jako kritéria, která se použijí na jiné kategorie ochranných známek, jako jsou obrazové ochranné známky ( 24 ). Stanovení přísnějších kritérií, která by nahrazovala kritérium rozlišovací způsobilosti nebo se od něj odchylovala, pro určité druhy ochranných známek tedy není možné ( 25 ).

41. Podotýkám však, že z judikatury rovněž vyplývá, že u některých druhů ochranných známek zvláštní povahy je třeba zohlednit jejich specifické vlastnosti. Jedná se především o barevné ochranné známky, u nichž z výše uvedené judikatury Soudního dvora dovozuji, že je třeba z důvodu jejich specifických vlastností vzít v úvahu dva faktory.

42. Zaprvé Soudní dvůr rozhodl, že barevná ochranná známka s výjimkou výjimečných okolností, zejména na velmi specifických trzích, nemá ab initio rozlišovací způsobilost ( 26 ). Skutečnost, že barevné ochranné známky mají pouze vzácně rozlišovací způsobilost ab initio, je dána tím, že obecně vzato spotřebitelé obvykle nevyvozují původ zboží výhradně z jeho barvy nebo z barvy jeho obalu. Vnímání relevantní veřejnosti proto není nutně stejné v případě barevné ochranné známky jako v případě slovní nebo obrazové ochranné známky ( 27 ).

43. Zadruhé Soudní dvůr již rozhodl, že existuje obecný zájem na tom, aby nedošlo k nepatřičnému omezení dostupnosti barev pro ostatní subjekty nabízející výrobky nebo služby téhož druhu, jako jsou ty, pro něž je zápis žádán ( 28 ). Při posuzování, zda barevná ochranná známka má rozlišovací způsobilost, je proto rovněž třeba zajistit, aby zápis ochranné známky nebyl v rozporu s tímto obecným zájmem ( 29 ).

44. Jak bylo uvedeno výše, může být tedy v důsledku specifických vlastností ochranné známky v praxi u některých kategorií ochranných známek obtížnější prokázat rozlišovací způsobilost než u jiných kategorií ( 30 ). Podotýkám však, že Soudní dvůr zároveň zdůraznil, že tato okolnost nemůže v jednotlivých případech zbavit úřady pro ochranné známky povinnosti provádět in concreto přezkum rozlišovací způsobilosti přihlašované ochranné známky ( 31 ).

45. Z důvodů výše uvedených navrhuji, aby Soudní dvůr odpověděl na první otázku v tom smyslu, že článek 2 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 3 směrnice 2008/95 musí být vykládány v tom smyslu, že okolnost, zda je požadován zápis ochranné známky jako obrazové nebo jako barevné, je relevantní pro uplatňování požadavku rozlišovací způsobilosti v tom smyslu, že ze specifických vlastností barevné ochranné známky vyplývá, že je třeba je zohlednit při posouzení toho, zda má barevná ochranná známka rozlišovací způsobilost. V tomto ohledu je třeba mít na paměti, že barevná ochranná známka má pouze vzácně rozlišovací způsobilost ab initio a že existuje obecný zájem na tom, aby nedošlo k nepatřičnému omezení dostupnosti barev pro ostatní subjekty nabízející výrobky nebo služby téhož druhu, jako jsou ty, pro něž je zápis žádán.

2. Ke způsobu, jak má být ochranná známka zapsána, pokud je dán nesoulad mezi grafickým ztvárněním ochranné známky a volbou kategorie ochranné známky (druhá otázka)

46. Druhou předběžnou otázku chápu v tom smyslu, že předkládající soud chce v podstatě vědět, jak má být ochranná známka zapsána, pokud je dán nesoulad mezi grafickým ztvárněním ochranné známky, které má formu obrázku, a volbou kategorie ochranné známky provedené v přihlášce, která charakterizuje ochrannou známku jako barevnou ochrannou známku.

47. V následujícím textu vysvětlím, proč v případě takového nesouladu podle mého názoru nemůže být podle unijního práva zapsána ani barevná ochranná známka, ani obrazová ochranná známka. Za tímto účelem nejprve vysvětlím důvody, proč je pro zápis ochranné známky nezbytné, aby bylo možné určit její konkrétní předmět (a) a následně vyložím důsledky vnitřních rozporů, kterými může být jako v projednávané věci žádost stižena (b).

a) K potřebě určit předmět ochranné známky

48. Určit konkrétní předmět přihlašované ochranné známky je třeba, protože je podle článku 2 směrnice 2008/95 pro zápis ochranná známky podstatné, aby tato představovala označení schopné grafického ztvárnění. Účelem požadavku uvedeného v článku 2, podle něhož všechna označení musí být schopná grafického ztvárnění, je konkretizovat předmět ochranné známky, pro kterou přihlašovatel požaduje ochranu. Jak vyplývá z rozsudku Sieckmann, aby ochranná známka plnila svou funkci, musí být grafické ztvárnění ochranné známky především jasné, přesné, samostatné, snadno přístupné, srozumitelné, trvanlivé a objektivní ( 32 ).

49. V uvedeném rozsudku Soudní dvůr vysvětlil, proč je takový výklad nezbytný pro řádné fungování systému zápisů ochranných známek ( 33 ). Příslušné orgány musí mít možnost seznat s jistotou a přesností druh označení, které tvoří ochrannou známku, aby byly schopny plnit své povinnosti spojené s posuzováním přihlášek, jakož i zveřejňováním a vedením vhodného a přesného rejstříku ochranný známek. Kromě toho musí mít hospodářské subjekty možnost ujistit se a mít přesné informace o provedených zápisech nebo přihláškách podaných jejich skutečnými nebo možnými soutěžiteli, a získat tak relevantní informace o právech třetích osob ( 34 ).

50. Ostatní podmínky pro případný zápis ochranné známky včetně toho, zda má rozlišovací způsobilost, je proto třeba posoudit na základě určení konkrétního předmětu ochranné známky.

51. I když je schopnost grafického ztvárnění základním požadavkem pro všechny ochranné známky ( 35 ), podotýkám, že konkrétní předmět určitých druhů ochranných známek nemůže být ve skutečnosti určen pouze na základě grafického ztvárnění přihlašované ochranné známky. Zatímco grafické ztvárnění barevné obrazové ochranné známky jistě ukazuje přesným způsobem prvek, který má být chráněn, tj. barevnou obrazovou ochrannou známku, jinak je tomu v případě barevných ochranných známek.

52. V rozsudku Libertel, který se týkal možnosti zápisu barevné ochranné známky tvořené jedinou barvou, tak Soudní dvůr shledal, že pouhý vzorek barvy sám o sobě neodpovídá požadavku grafického ztvárnění uvedenému v článku 2, zejména protože se vzorek barvy může časem měnit (např. může vyblednout). Vzorek barvy tedy neumožňuje určit konkrétní předmět barevné ochranné známky. Požadavek uvedený v článku 2 však může být splněn, pokud je vzorek barvy doplněn slovním popisem barevné ochranné známky za předpokladu, že tento popis je jasný a přesný, nebo mezinárodně uznaným identifikačním kódem, jelikož takové kódy jsou považovány za přesné ( 36 ).

53. Pokud jde o barevné ochranné známky tvořené kombinací barev, Soudní dvůr dále ve věci Heidelberger Bauchemie rozhodl, že aby přihláška kombinace barev splnila požadavek jasnosti uvedený v článku 2, musí navíc obsahovat systematické uspořádání, které přiřazuje dotčené barvy předem určeným a stálým způsobem ( 37 ). Účelem systematického uspořádání je přesně určit konkrétní kombinace barev ( 38 ).

54. V tomto ohledu dodávám, že předtím, než může orgán rozhodnout, zda předmět přihlašované barevné ochranné známky lze z hlediska požadavků rozsudků Libertel ( 39 ) a Heidelberger Bauchemie ( 40 ) jasně určit, musí mít z povahy věci možnost určit, že se jedná o barevnou ochrannou známku.

55. V projednávaném případě se zdá, že je přihláška společnosti Oy Hartwall v tomto ohledu vnitřně rozporná, na což ostatně ukazuje druhá otázka položená předkládajícím soudem. Zatímco grafické ztvárnění přihlašované ochranné známky odpovídá ochranné známce s obrysy ve formě obrázku (modrá stuha s tenkým šedým ohraničením), společnost Oy Hartwall v přiloženém popisu (který uvádí mezinárodní kódy použitých barev) a při kvalifikaci ochranné známky uvedla, že se jedná o barevnou ochrannou známku.

56. Pokud jde o grafické ztvárnění přihlašované barevné ochranné známky, uvádím, že je jistě zásadně možné ztvárnit barevnou ochrannou známku s obrysy. Jedná se o případy, kdy grafické ztvárnění ukazuje způsob, jak tato barevná ochranná známka bude použita na výrobcích nebo službách dotčeného podniku. Pro příklad odkazuji na výše uvedený rozsudek Louboutin a Christian Louboutin ( 41 ). Grafické ztvárnění dotčené barevné ochranné známky, jak je vyobrazeno v bodě 8 citovaného rozsudku, bylo tvořeno obrázkem boty na vysokém podpatku, na jejíž podrážce byla použita dotčená červená barva. V popisu barevné ochranné známky bylo uvedeno, že obrys boty není součástí ochranné známky a že jeho účelem je pouze ukázat umístění ochranné známky. I když tedy grafické ztvárnění ochranné známky obsahovalo obrysy (tvar obuvi včetně tvaru její podrážky), tyto obrysy nebyly součástí ochranné známky, což ostatně v rozsudku potvrdil Soudní dvůr, jak jsem připomněl v bodě 32 tohoto stanoviska.

57. Kdyby byla přihlašovaná ochranná známka v projednávané věci graficky ztvárněna podobným způsobem, toto grafické ztvárnění by v takovém případě mělo ukazovat, jak je přihlašovaná barevná ochranná známka umístěna na výrobcích společnosti Oy Hartwall, jimiž v projednávané věci jsou lahve s vodou. Jak rovněž uvedla Komise a finská vláda, grafické ztvárnění ochranné známky neukazuje láhev s vodou, ale stuhu. Vzhledem k těmto skutečnostem mám tedy za to, že je přihláška ochranné známky společnosti Oy Hartwall vnitřně rozporná v tom smyslu, že použité obrysy nejsou způsobilé ukázat, jak má být barevná ochranná známka na uvedených výrobcích používána.

b) Důsledky vnitřních rozpornosti přihlášky

58. Podle mého názoru, a jak rovněž tvrdí Komise a finská vláda, článek 2 směrnice 2008/95 brání zápisu ochranné známky jakožto barevné ochranné známky v případě, že je dán takový nesoulad, k jakému došlo v projednávané věci.

59. Na základě přihlášky ochranné známky totiž není možné stanovit, zda je konkrétním předmětem přihlášky barevná ochranná známka nebo obrazová ochranná známka. Není tedy dána jistota ohledně předmětu, podle kterého je třeba hodnotit ostatní hmotněprávní podmínky stanovené směrnicí včetně požadavku rozlišovací způsobilosti. K tomu přistupuje skutečnost, že orgány veřejné moci používají při vyhledávání v rejstřících ochranných známek různé kategorie ochranných známek rejstříku. Je tomu tak i v případě finského rejstříku ochranných známek, ohledně nějž mohu konstatovat, že lze provádět vyhledávání různých kategorií ochranných známek včetně kategorií obrazových a barevných ochranných známek.

60. Vzhledem k tomuto by zápis barevné ochranné známky, která dle svého grafického ztvárnění vypadá jako obrazová ochranná známka, vyvolával zmatek na straně orgánů veřejné moci a konkurenčních podniků. Bylo by tak nejasné, který prvek – barevná ochranná známka nebo obrazová ochranná známka – je zápisem chráněn. Sdílím proto názor Komise a finské vlády, že cíle požadavku grafického ztvárnění uvedeného v článku 2, jak byl uveden v rozsudku Sieckmann ( 42 ), tj. aby předmět ochranné známky mohl být jasně a přesně určen, tak nemůže být dosaženo, pokud jde o takovou přihlášku, jako je přihláška dotčená v projednávané věci.

61. Takový výklad článku 2 je podpořen rozsudkem Soudního dvora ve věci Shield Mark ( 43 ). Ta se mimo jiné týkala otázky, za jakých podmínek je zvuková ochranná známka ( 44 ) schopná grafického ztvárnění ve smyslu článku 2 směrnice. V citovaném rozsudku Soudní dvůr zejména rozhodl, že označení, jehož grafické ztvárnění sestává z hudebních not nebo psaného jazyka, nelze zapsat jako zvukovou ochrannou známku, jestliže přihlašovatel ve své přihlášce neupřesnil, že přihlášené označení má být chápáno jako zvukové označení. Jak Soudní dvůr uvedl, v takovém případě jsou totiž příslušný orgán, jakož i veřejnost oprávněny se na základě zápisu ochranné známky domnívat, že jde o slovní či obrazovou ochrannou známku, tak jak je graficky ztvárněna v přihlášce ( 45 ).

62. Z důvodů, které jsem uvedl výše v bodech 59 tohoto stanoviska, stejné úvahy podle mého názoru platí ve vztahu k přihlášce ochranné známky, v níž má grafické ztvárnění podobu obrázku, ale kde je ochranná známka v přiložené kvalifikaci a popisu specifikována jako barevná ochranná známka. Byť se rozsudek Shield Mark týká nepřesnosti v přihlášce, a nikoli skutečného rozporu, závěr obsažený v tomto rozsudku musí a fortiori platit v případě rozporu ( 46 ).

63. Pokud vnitrostátní orgány musí určit přesný předmět přihlašované ochranné známky a přihlašovatel si přeje získat ochranu barevné ochranné známky, je tak podstatné, aby přihláška ochranné známky byla prosta vnitřních rozporů, tj. aby bylo v souladu s grafickým ztvárněním ochranné známky, včetně kvalifikace ochranné známky a přiloženého popisu, žádáno o její zápis jakožto barevné ochranné známky. Pouze tak mohou orgány veřejné moci a veřejnost vědět, že přihlašovatel žádá o ochranu barevné ochranné známky, a nikoli obrazové ochranné známky, a určit její konkrétní předmět.

64. Navrhuji tedy, aby Soudní dvůr odpověděl na druhou otázku tak, že článek 2 směrnice 2008/95 musí být vykládán v tom smyslu, že brání tomu, aby ochranná známka mohla být zapsána, pokud z důvodu vnitřních rozporů v žádosti není možné určit konkrétní předmět ochrany, o kterou přihlašovatel žádá. Tak je tomu například v případě přihlášky barevné ochranné známky, která je však graficky ztvárněna jako obrazová ochranná známka.

3. K praxi Národní rady pro patenty a registrace (třetí otázka)

65. Třetí otázku chápu v tom smyslu, že se předkládající soud v podstatě táže, zda by se v případě kladné odpovědi na druhou otázku, kdy by tedy bylo zásadně možné zapsat dotčenou ochrannou známku jako barevnou ochrannou známku, judikatura Soudního dvora týkající se rozlišovací způsobilosti ochranných známek na takovou známku vztahovala, a pokud ano, zda je praxe Národní rady pro patenty a registrace s touto judikaturou v souladu.

66. Vzhledem k tomu, že navrhuji, aby Soudní dvůr odpověděl na druhou otázku záporně, není podle mě třeba na třetí otázku odpovídat. Následující úvahy nicméně předkládám podpůrně pro případ, že by Soudní dvůr odpověděl na druhou otázku kladně.

67. Otázka se týká hodnocení Národní rady pro patenty a registrace, pokud jde o rozlišovací způsobilost přihlašované ochranné známky získanou užíváním. Z předkládacího rozhodnutí v tomto ohledu vyplývá, že Národní rada pro patenty a registrace v odůvodnění svého rozhodnutí o zamítnutí přihlášky uvádí, že „v souladu se svou ustálenou praxí nemůže udělit výlučné právo k zápisu daných barev, není-li na základě podložených důkazů prokázáno, že požadované barvy získaly z důvodu dlouhodobého a rozsáhlého používání rozlišovací způsobilost ve vztahu k výrobkům uvedeným v přihlášce“ ( 47 ).

68. Za účelem odpovědi na tuto otázku je třeba nejprve přezkoumat, zda se judikatura Soudního dvora týkající se rozlišovací způsobilosti barevných ochranných známek (rozsudky Libertel ( 48 ) a Heidelberger Bauchemie ( 49 )) na takovou ochrannou známku vztahuje.

69. Vzhledem k tomu, že otázka je založena na předpokladu, že se jedná o barevnou ochrannou známku, a předpokládá se tedy, že jejím předmětem je barva nebo kombinace barev bez obrysů, je třeba na tuto otázku odpovědět kladně, jak také uvádí finská vláda a Komise.

70. Konkrétně to znamená, že pro posouzení rozlišovací způsobilosti barevné ochranné známky je třeba zohlednit specifické vlastnosti barevných ochranných známek. Jak jsem uvedl v bodech 42 až 43 tohoto stanoviska, znamená to, že je třeba vzít v úvahu, že barevná ochranná známka má jen zřídka inherentní rozlišovací způsobilost a že je třeba zohlednit obecný zájem na tom, aby nedošlo k nepatřičnému omezení dostupnosti barev pro ostatní hospodářské subjekty ( 50 ).

71. Zadruhé je třeba ověřit, zda je praxe Národní rady pro patenty a registrace v souladu s judikaturou Soudního dvora týkající se barevných ochranných známek.

72. Je na předkládajícím soudu, aby v tomto ohledu zaujal konečné stanovisko při zohlednění poznatků získaných z judikatury Soudního dvora, které jsem vylíčil v bodech 38 až 44 tohoto stanoviska, a všech relevantních skutkových okolností týkající se praxe Národní rady pro patenty a registrace ( 51 ).

73. Pokud jde o rozlišovací způsobilost získanou užíváním, je třeba zdůraznit, že Národní rada pro patenty a registrace musí provést konkrétní a komplexní přezkum všech skutečností, které mohou prokázat, že ochranná známka získala schopnost identifikovat dotčený výrobek nebo službu jako pocházející od určitého podniku ( 52 ). V tomto ohledu z rozsudku Soudního dvora ve věci Oberbank vyplývá, že směrnici 2008/95 odporuje, pokud se při posuzování rozlišovací způsobilosti získané užíváním vychází pouze z průzkumu mezi spotřebiteli. Soudní dvůr v tomto rozsudku konstatoval, že ačkoli průzkum mezi spotřebiteli může být při tomto posouzení jednou ze zohledněných skutečností, nemůže být výsledek takového průzkumu jedinou rozhodující skutečností ( 53 ).

74. Podpůrně tedy navrhuji, aby Soudní dvůr na položenou otázku odpověděl v tom smyslu, že je-li ochranná známka přihlašována jako barevná ochranná známka, je třeba při posuzování její rozlišovací způsobilosti zohlednit specifické vlastnosti barevných ochranných známek. V tomto ohledu je třeba mít na paměti, že barevná ochranná známka má pouze vzácně rozlišovací způsobilost ab initio a že existuje obecný zájem na tom, aby nedošlo k nepatřičnému omezení dostupnosti barev pro ostatní subjekty nabízející výrobky nebo služby téhož druhu, jako jsou ty, pro něž je zápis žádán. Pokud mají příslušné orgány za to, že přihlašovaná barevná ochranná známka má inherentní rozlišovací způsobilost, není třeba prokázat její užívání. Pokud naopak barevná ochranná známka nemá inherentní rozlišovací způsobilost, je třeba posoudit, zda získala rozlišovací způsobilost užíváním. V rámci tohoto posouzení je třeba provést konkrétní přezkum skutečností, které mohou prokázat, že se ochranná známka stala schopnou identifikovat dotčený výrobek nebo službu jako pocházející od určitého podniku. Tyto skutečnosti se musí mimoto vztahovat k užívání ochranné známky a v rámci tohoto posouzení mohou být zohledněny zejména následující skutečnosti: podíl na trhu, který ochranná známka zaujímá, intenzita, geografické rozšíření a doba užívání této ochranné známky, výše investic vynaložených podnikem na její propagaci, poměr zúčastněných kruhů, které identifikují výrobek nebo službu jako pocházející od určitého podniku díky uvedené ochranné známce, jakož i prohlášení obchodních a průmyslových komor nebo jiných profesních sdružení.

V. Závěry

75. S ohledem na výše uvedené úvahy navrhuji, aby Soudní dvůr na otázky Korkein hallinto-oikeus (Nejvyšší správní soud, Finsko) odpověděl následovně: „1) Pro účely výkladu článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/95/ES ze dne 22. října 2008, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (kodifikované znění) a podmínky týkající se rozlišovací způsobilosti ochranné známky ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 3 uvedené směrnice, je otázka, zda je požadován zápis ochranné známky jako obrazové nebo jako barevné, relevantní v rozsahu, v němž ze specifických vlastností barevné ochranné známky vyplývá, že je třeba specifické vlastnosti zohlednit v rámci posouzení toho, zda má barevná ochranná známka rozlišovací způsobilost. V tomto ohledu je třeba vzít v úvahu skutečnost, že barevná ochranná známka má pouze vzácně rozlišovací způsobilost ab initio a že existuje obecný zájem na tom, aby nedošlo k nepatřičnému omezení dostupnosti barev pro ostatní subjekty nabízející výrobky nebo služby téhož druhu, jako jsou ty, pro něž je zápis žádán. 2) Článek 2 směrnice 2008/95 musí být vykládán v tom smyslu, že brání zápisu ochranné známky, pokud z důvodu vnitřních rozporů v žádosti není možné určit konkrétní předmět ochrany, o kterou přihlašovatel žádá. Tak je tomu například v případě přihlášky barevné ochranné známky, která je však graficky ztvárněna jako obrazová ochranná známka.“

( 1 ) – Původní jazyk: dánština.

( 2 ) – Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 22. října 2008, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (Úř. věst. 2008, L 299, s. 25) (dále jen „směrnice 2008/95“).

( 3 ) – Směrnice 2008/95 zrušila a nahradila směrnici Rady 89/104/EHS ze dne 21. prosince 1988, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (Úř. věst 1989, L 40, s. 1; Zvl. vyd. 17/01, s. 92). Články 2 a 3 směrnice 2008/95, jejichž výklad je v projednávané věci požadován, jsou doslovným převzetím článků 2 a 3 směrnice 89/104. Judikatura týkající se směrnice 89/104 je tudíž v projednávané věci rovněž relevantní. Směrnice 2008/95 byla nahrazena novou směrnicí o ochranných známkách, směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2436 ze dne 16. prosince 2015, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (Úř. Věst. 2015, L 336, s. 1), jejíž lhůta pro provedení je stanovena na 14. ledna 2019.

( 4 ) – Předkládající soud ve svém znění předběžné otázky zmiňuje pouze požadavek rozlišovací způsobilosti vyplývající z článku 2 a čl. 3 odst. 1 písm. b) směrnice, tj. tzv. „inherentní rozlišovací způsobilost“. Vzhledem k tomu, že rozlišovací způsobilost získaná užíváním (čl. 3 odst. 3 směrnice) je také předmětem vnitrostátního sporu, v němž byla položena předběžná otázka, jelikož společnost Oy Hartwall tvrdí, že přihlašovaná ochranná známka má jak inherentní rozlišovací způsobilost, tak i rozlišovací způsobilost získanou užíváním, zahrnul jsem do své odpovědi také čl. 3 odst. 3.

( 5 ) – Viz body 10 a 12 tohoto stanoviska.

( 6 ) – Rovněž z žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce pouze vyplývá, že předkládající soud musí v projednávané věci rozhodnout, zda přihlašovaná ochranná známka „ztvárněná ve formě barevné kresby musí být zapsána jako barevná ochranná známka“.

( 7 ) – To by mohlo být dovozováno ze skutečnosti, že i když bylo žádáno o zápis ochranné známky jakožto barevné ochranné známky, z předkládacího rozhodnutí vyplývá, že společnost Oy Hartwall tvrdila, že se nedožadovala pouze ochrany „pro modré a šedé barvy ve všech jejich myslitelných formách“ a že „známková ochrana je požadována jen pro grafické ztvárnění, jak je uvedeno v přihlášce ochranné známky, a nikoli pro neomezené variace barev, v něm obsažené“.

( 8 ) – Skutečnost, že označení uvedená v článku 2 jsou pouze příklady, a jejich výčet tedy není taxativní, vyplývá nejenom ze znění článku 2, ale také z osmého bodu odůvodnění směrnice. Tento bod odůvodnění stanoví, že „[d]osažení cílů, jež sblížení právních předpisů sleduje, předpokládá, že podmínky pro nabytí a udržení práva k zapsané ochranné známce jsou v zásadě ve všech členských státech stejné“, a že „[j]e proto žádoucí vyhotovit příkladný seznam označení, která mohou tvořit ochrannou známku, jsou-li způsobilá odlišit výrobky nebo služby jednoho podniku od výrobků nebo služeb jiných podniků“. Článek 2 směrnice obsahuje příkladný seznam uvedený v osmém bodě odůvodnění.

( 9 ) – Podotýkám, že barvy jsou výslovně uvedeny jako příklad ochranné známky v článku 3 nové směrnice o ochranných známkách 2015/2436.

( 10 ) – Rozsudek ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244).

( 11 ) – Rozsudek ze dne 24. června 2004, Heidelberger Bauchemie (C-49/02, EU:C:2004:384).

( 12 ) – Soudní dvůr v těchto rozsudcích rozhodl, že barevná ochranná známka musí za tímto účelem splňovat tři podmínky. Zaprvé musí tvořit označení. Soudní dvůr v této souvislosti uvedl, že v oblasti obchodu jsou barvy obecně užívány pro svůj atraktivní nebo dekorativní charakter, aniž by měly jakýkoli význam, ale že nelze vyloučit, že barvy nebo kombinace barev mohou ve vztahu k výrobku nebo službě tvořit označení, viz rozsudky ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244, bod 27), a ze dne 24. června 2004, Heidelberger Bauchemie (C-49/02, EU:C:2004:384, bod 23). Zadruhé toto označení musí být schopné grafického ztvárnění. Zatřetí toto označení musí být způsobilé rozlišit výrobky nebo služby jednoho podniku od výrobků nebo služeb jiných podniků, viz rozsudky ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244, bod 23), a ze dne 24. června 2004, Heidelberger Bauchemie (C-49/02, EU:C:2004:384, bod 22). Pokud jde o uplatnění posledních dvou podmínek na barevné ochranné známky, odkazuji na svou odpověď, kterou na předběžné otázky podávám níže a která se jich přímo týká.

( 13 ) – Viz například body 14 a 21 rozsudku ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244), v nichž se hovoří o barevné ochranné známce jako o samotné barvě bez vymezení v prostoru, a bod 15 rozsudku ze dne 24. června 2004, Heidelberger Bauchemie (C-49/02, EU:C:2004:384), který uvádí barvy nebo kombinace barev označené abstraktním způsobem a bez obrysu. Stejná definice se rovněž používá pro účely zápisu ochranných známek Evropské unie [viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/626 ze dne 5. března 2018, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1001 o ochranné známce Evropské unie a zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2017/1431 (Úř. Věst. 2018, L 104, s. 37)]. Toto nařízení, které se použije na zápis ochranné známky Evropské unie od 14. května 2018; popisuje ve svém čl. 3 odst. 3 písm. f) barevnou ochrannou známku jako ochrannou známku tvořenou výlučně jedinou barvou bez obrysů nebo barevnou kombinací bez obrysů.

( 14 ) – Rozsudek ze dne 12. června 2018, Louboutin a Christian Louboutin (C-163/16, EU:C:2018:423).

( 15 ) – Rozsudek ze dne 12. června 2018, Louboutin a Christian Louboutin (C-163/16, EU:C:2018:423, body 7 až 10).

( 16 ) – Rozsudek ze dne 12. června 2018, Louboutin a Christian Louboutin (C-163/16, EU:C:2018:423, bod 24).

( 17 ) – Rozsudek ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244, bod 54).

( 18 ) – V tomto smyslu viz definice obrazové ochranné známky v čl. 3 odst. 3 písm. b) prováděcího nařízení Komise č. 2018/626, podle něhož je obrazovou ochrannou známkou ochranná známka využívající neobvyklé znaky, styly nebo rozvržení, grafický prvek nebo barvu, včetně známek, jež jsou tvořeny výlučně obrazovými prvky nebo kombinací slovních a obrazových prvků.

( 19 ) – Viz rozsudek ze dne 19. června 2014, Oberbank (C-217/13 a C-218/13, EU:C:2014:2012, bod 38 a citovaná judikatura).

( 20 ) – Viz rozsudek ze dne 26. dubna 2007, Alcon v. OHIM (C-412/05 P, EU:C:2007:252, bod 53 a citovaná judikatura).

( 21 ) – Viz rozsudek ze dne 19. června 2014, Oberbank (C-217/13 a C-218/13, EU:C:2014:2012, bod 39 a citovaná judikatura).

( 22 ) – Viz rozsudek ze dne 19. června 2014, Oberbank (C-217/13 a C-218/13, EU:C:2014:2012, bod 40 a citovaná judikatura).

( 23 ) – Viz rozsudek ze dne 19. června 2014, Oberbank (C-217/13 a C-218/13, EU:C:2014:2012, bod 41 a citovaná judikatura).

( 24 ) – V tomto smyslu viz rozsudek ze dne 19. června 2014, Oberbank (C-217/13 a C-218/13, EU:C:2014:2012, bod 46 a citovaná judikatura).

( 25 ) – Viz rozsudek ze dne 19. června 2014, Oberbank (C-217/13 a C-218/13, EU:C:2014:2012, bod 47 a citovaná judikatura).

( 26 ) – Viz rozsudky ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244, bod 66), a ze dne 24. června 2004, Heidelberger Bauchemie (C-49/02, EU:C:2004:384, bod 39).

( 27 ) – Viz rozsudky ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244, bod 65), a ze dne 24. června 2004, Heidelberger Bauchemie (C-49/02, EU:C:2004:384, bod 38).

( 28 ) – Viz rozsudek ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244, body 54 až 59).

( 29 ) – Viz rozsudek ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244, bod 60).

( 30 ) – Viz rozsudky ze dne 12. července 2012, Smart Technologies v. OHIM (C-311/11 P, EU:C:2012:460, bod 26 a citovaná judikatura), a ze dne 9. září 2010, OHIM v. BORCO-Marken-Import Matthiesen (C-265/09 P, EU:C:2010:508, bod 33 a citovaná judikatura).

( 31 ) – Viz rozsudek ze dne 9. září 2010, OHIM v. BORCO-Marken-Import Matthiesen (C-265/09 P, EU:C:2010:508, bod 37).

( 32 ) – Viz rozsudky ze dne 12. prosince 2002, Sieckmann (C-273/00, EU:C:2002:748, body 48 až 55), a ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244, bod 29).

( 33 ) – Viz rozsudek ze dne 12. prosince 2002, Sieckmann (C-273/00, EU:C:2002:748, bod 47).

( 34 ) – Viz rozsudek ze dne 12. prosince 2002, Sieckmann (C-273/00, EU:C:2002:748, body 50 až 51). Viz rozsudek ze dne 24. června 2004, Heidelberger Bauchemie (C-49/02, EU:C:2004:384, body 26 až 30).

( 35 ) – Podotýkám, že požadavek grafického ztvárnění byl z nové směrnice o ochranných známkách, tj. směrnice 2015/2436, vypuštěn. Článek 3 písm. b) této směrnice, který se týká otázky, která označení mohou tvořit ochrannou známku, a který odpovídá článku 2 stávající směrnice, napříště stanoví, že přihlašované označení musí být vyjádřeno v rejstříku ochranných známek způsobem, který příslušným orgánům a veřejnosti umožňuje jasně a přesně určit předmět ochrany poskytnuté vlastníkovi ochranné známky. Důvod této změny je uveden v třináctém bodě odůvodnění směrnice. V něm se uvádí, že ke splnění cílů systému zápisu ochranných známek, kterými je zaručit právní jistotu a řádnou správu, je nezbytné vyžadovat, aby označení bylo možno vyjádřit způsobem, který je jasný, přesný, samostatný, snadno přístupný, srozumitelný, trvalý a objektivní. Dále se v něm uvádí, že by tudíž mělo být povoleno, aby označení bylo vyjádřeno jakoukoli vhodnou formou využívající obecně dostupných technologií, která nemusí být nutně grafická, jestliže toto vyjádření nabízí v tomto směru dostatečné záruky.

( 36 ) – Viz rozsudek ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244, body 31 až 37).

( 37 ) – Viz rozsudek ze dne 24. června 2004, Heidelberger Bauchemie (C-49/02, EU:C:2004:384, bod 33).

( 38 ) – Viz rozsudek ze dne 24. června 2004, Heidelberger Bauchemie (C-49/02, EU:C:2004:384, bod 34).

( 39 ) – Rozsudek ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244).

( 40 ) – Rozsudek ze dne 24. června 2004, Heidelberger Bauchemie (C-49/02, EU:C:2004:384).

( 41 ) – Rozsudek ze dne 12. června 2018, Louboutin a Christian Louboutin (C-163/16, EU:C:2018:423).

( 42 ) – Rozsudek ze dne 12. prosince 2002, Sieckmann (C-273/00, EU:C:2002:748, body 48 až 51).

( 43 ) – Rozsudek ze dne 27. listopadu 2003, Shield Mark (C-283/01, EU:C:2003:641).

( 44 ) – Zvuková ochranná známka je ochranná známka, která je tvořena výlučně zvukem nebo kombinací zvuků [viz například definice v čl. 3 odst. 3 písm. g) prováděcího nařízení Komise č. 2018/626].

( 45 ) – Viz rozsudek ze dne 27. listopadu 2003, Shield Mark (C-283/01, EU:C:2003:641, bod 58).

( 46 ) – V této souvislosti bych také poukázal na rozsudek ze dne 14. června 2012, Seven Towns v. OHIM (ztvárnění sedmi různobarevných čtverců) (T-293/10, EU:T:2012:302). V projednávané věci Tribunál shledal, že ochranná známka Evropské unie nemohla být zapsána jako barevná ochranná známka, protože nebyla graficky ztvárněna jako barevná ochranná známka, ale jako obrazová ochranná známka nebo trojrozměrná ochranná známka. Tribunál rozhodl, že v projednávaném případě byla dána vnitřní rozpornost ve vztahu ke skutečné povaze dotčeného označení, která bránila jeho zápisu (viz bod 66 rozsudku).

( 47 ) – Viz k tomu bod 13 tohoto stanoviska.

( 48 ) – Rozsudek ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244).

( 49 ) – Rozsudek ze dne 24. června 2004, Heidelberger Bauchemie (C-49/02, EU:C:2004:384).

( 50 ) – Viz rozsudek ze dne 6. května 2003, Libertel (C-104/01, EU:C:2003:244, body 60, 65 a 66).

( 51 ) – Připomínám, že Soudní dvůr sám nemá tyto informace k dispozici.

( 52 ) – Viz rozsudek ze dne 19. června 2014, Oberbank (C-217/13 a C-218/13, EU:C:2014:2012, bod 40 a citovaná judikatura).

( 53 ) – Rozsudek ze dne 19. června 2014, Oberbank (C-217/13 a C-218/13, EU:C:2014:2012, bod 48).