9

Bod 1 přílohy II napadeného oznámení, nadepsaný „Odůvodnění výběru jazyků pro každé výběrové řízení“, uvádí následující: „Orgány [Unie] jsou přesvědčeny, že rozhodnutí týkající se konkrétních jazyků pro každé jednotlivé výběrové řízení, a zejména případného omezení volby jazyků, musí být provedeno na základě těchto hledisek: i) Požadavek, aby noví pracovníci byli ihned schopni podávat pracovní výkon Noví zaměstnanci musí být okamžitě schopni podávat pracovní výkon a plnit služební povinnosti, pro které byli přijati. Z toho plyne, že úřad EPSO musí zajistit, aby úspěšní uchazeči měli přiměřené znalosti takové kombinace jazyků, která jim umožní efektivně plnit služební povinnosti, zejména aby byli v rámci každodenní pracovní činnosti schopni efektivně komunikovat se svými kolegy a vedoucími pracovníky. Proto může být legitimní organizovat některé testy v omezeném počtu společných dorozumívacích jazyků, aby bylo zajištěno, že všichni uchazeči jsou schopni alespoň v jednom z těchto jazyků pracovat, ať už je jejich první jazyk jakýkoli. Jiný postup by znamenal vysoké riziko, že velká část úspěšných uchazečů by nebyla v přiměřeném časovém horizontu schopna plnit úkoly, pro které byli přijati. Navíc by nebral v potaz zjevnou skutečnost, že uchazeči o práci ve veřejné službě EU jsou ochotni se zapojit do práce mezinárodní organizace, která musí využívat společné dorozumívací jazyky, aby mohla řádně pracovat a plnit úkoly, jež jí svěřují Smlouvy EU. ii) Povaha výběrového řízení V některých případech může být omezení možnosti volby jazyků pro uchazeče odůvodněno také povahou výběrového řízení. V souladu s článkem 27 služebního řádu úřad EPSO posuzuje uchazeče v otevřených výběrových řízeních, která využívá k hodnocení kompetencí uchazečů a k tomu, aby mohl lépe předvídat, zda budou uchazeči schopni plnit služební povinnosti. Hodnotící centrum je metodou výběru, která spočívá v hodnocení uchazečů standardizovaným způsobem na základě různých scénářů s účastí několika členů výběrové komise v roli pozorovatelů. K hodnocení se využívá rámce kompetencí, který je předem stanoven orgány oprávněnými ke jmenování, společné metody bodování a společného rozhodování. Tento způsob posuzování specifických dovedností umožňuje orgánům [Unie] zhodnotit, zda jsou uchazeči schopni ihned podávat pracovní výkon v prostředí, které se velmi podobá reálné pracovní situaci. Z řady vědeckých výzkumů vyplývá, že hodnotící centra, která simulují reálné pracovní situace, jsou nejlepším způsobem, jak předvídat skutečný výkon. Proto se hodnotící centra používají na celém světě. Vzhledem k délce služby a stupni mobility v rámci orgánů [Unie] je takový druh hodnocení zásadní, zejména při výběru stálých úředníků. Aby bylo zajištěno, že uchazeči budou hodnoceni za rovných podmínek a budou moci přímo komunikovat s hodnotiteli a ostatními uchazeči, kteří se plnění úkolu účastní, jsou uchazeči hodnoceni společně ve skupině se společným jazykem. Pokud hodnotící centrum neprobíhá v rámci výběrového řízení s jediným hlavním jazykem, nezbytně to vyžaduje, aby se hodnotící centrum konalo v omezeném počtu jazyků. iii) Rozpočtová a provozní omezení Správní rada úřadu EPSO je z několika důvodů přesvědčena, že by nebylo praktické pořádat fázi hodnotícího centra jednoho výběrového řízení ve všech úředních jazycích [Unie] Za prvé by takový přístup měl velmi závažné důsledky, pokud jde o zdroje, a orgány [Unie] by proto nemohly v rámci stávajícího rozpočtového rámce naplnit své personální potřeby. Rovněž by se nejednalo o přiměřené zhodnocení peněz evropských daňových poplatníků. Za druhé by provádění hodnotícího centra ve všech úředních jazycích vyžadovalo v rámci výběrových řízení pořádaných úřadem EPSO práci značného počtu tlumočníků, jakož i vhodné prostory včetně tlumočnických kabin. Za třetí by byl nutný mnohem vyšší počet členů výběrových komisí schopných pokrýt různé jazyky používané uchazeči.“