Keywords

Summary



Keywords

1. Právo Společenství – Zásady – Právo na účinnou soudní ochranu

(Článek 230 ES; čl. 263 první pododstavec SFEU)

2. Veřejné zakázky Evropských společenství – Nabídkové řízení – Povinnost dodržovat zásadu rovného zacházení s uchazeči

(Nařízení Rady č. 1605/2002, čl. 89 odst. 1 a čl. 98 odst. 1; nařízení Komise č. 2342/2002, čl. 143 odst. 2)

3. Veřejné zakázky Evropských společenství – Nabídkové řízení – Zadávání zakázek – Ekonomicky nejvýhodnější nabídka – Kritéria zadávání

(Nařízení Rady č. 1605/2002, čl. 97 odst. 1 a 2; nařízení Komise č. 2342/2002, čl. 138 odst. 2 a 3)

4. Veřejné zakázky Evropských společenství – Nabídkové řízení – Zadávání zakázek – Ekonomicky nejvýhodnější nabídka – Kritéria zadávání

(Nařízení Rady č. 1605/2002, čl. 89 odst. 1 a článek 97; nařízení Komise č. 2342/2002, čl. 138 odst. 3)

5. Akty orgánů – Odůvodnění – Povinnost – Rozsah – Rozhodnutí odmítnout nabídku přijaté v rámci zadávání veřejných zakázek

(Článek 253 ES; nařízení Rady č. 1605/2002, čl. 100 odst. 2; nařízení Komise č. 2342/2002, článek 149)

6. Veřejné zakázky Evropských společenství – Uzavření smlouvy na zakázku na základě nabídkového řízení – Zadávání zakázek

(Nařízení Komise č. 2342/2002, čl. 146 odst. 1 a čl. 147 odst. 3)

Summary

1. Evropské společenství je společenstvím práva a Smlouva zavedla ucelený systém procesních prostředků a řízení určený k tomu, aby byl Soudnímu dvoru svěřen přezkum legality aktů orgánů. Systém Smlouvy umožňuje přímou žalobu směřující proti veškerým opatřením orgánů, jejichž cílem je vyvolat právní účinky.

Jakýkoli akt vydaný takovým subjektem, jakým je Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA), zakládající právní účinky ve vztahu k třetím osobám, tak musí být soudně přezkoumatelný.

EMSA sice nepatří mezi orgány vyjmenované v článku 230 ES. Nicméně takové subjekty jsou nadány pravomocí přijímat akty vyvolávající právní účinky ve vztahu ke třetím osobám – k čemuž bezpochyby dochází v případě, kdy tyto subjekty v rámci zadávacích řízení na veřejné zakázky přijímají rozhodnutí o odmítnutí nabídky jednoho uchazeče a o zadání zakázky jinému uchazeči. Ve společenství práva tudíž nemůže být přijatelné, aby takové akty byly vyňaty ze soudního přezkumu.

Z toho vyplývá, že rozhodnutí přijatá EMSA v rámci zadávacích řízení, která mají právní účinky ve vztahu ke třetím osobám, jsou napadnutelnými akty. Tento závěr potvrzuje mimoto i čl. 263 první pododstavec SFEU, podle kterého Soudní dvůr Evropské unie přezkoumává legalitu aktů institucí a jiných subjektů Unie, které mají právní účinky vůči třetím osobám.

(viz body 64–67, 75)

2. Zadavatel má v každé fázi zadávacího řízení dbát na respektování zásady rovného zacházení, a v důsledku toho na rovnost příležitostí všech uchazečů. Systém nenarušené hospodářské soutěže, jaký je upraven ve Smlouvě, totiž může být zaručen, pouze pokud je zabezpečena rovnost příležitostí mezi jednotlivými hospodářskými subjekty. S ohledem na tuto zásadu nemůže být nabídka podaná uchazečem poštovní cestou, která byla zadavateli doručena po stanoveném nejzazším datu, bez poštovního razítka a důkazu o jejím zaslání doporučenou zásilkou, v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušné výzvy k podávání nabídek, zadavatelem otevřena ani přijata, jelikož při neexistenci průkazného poštovního razítka a důkazu o jejím zaslání doporučenou zásilkou musí být taková nabídka považována za doručenou zadavateli v den jejího přijetí.

Procesní vada má za následek zrušení celého rozhodnutí nebo jeho části pouze tehdy, když je prokázáno, že bez této vady by správní řízení mohlo mít odlišný výsledek, a v důsledku toho napadené rozhodnutí mohlo mít odlišný obsah. Je-li přitom nabídka podaná za výše popsaných okolností nabídkou, která byla nakonec zadavatelem vybrána, muselo by správní řízení vést k odlišnému výsledku, jelikož uvedená nabídka by hodnotícím výborem nebyla hodnocena a obsah rozhodnutí o zadání zakázky by musel být odlišný.

Krom toho, zbude-li by na konci výběrového řízení na zadání zakázky jediná nabídka, zadavatel, který by tak nebyl schopen provést srovnání cen a ostatních charakteristik jednotlivých nabídek za účelem přidělení zakázky hospodářsky nejvýhodnější nabídce, není povinen zadat zakázku jedinému uchazeči, který byl považován za způsobilého zúčastnit se řízení, a může takovou zakázku zrušit a vyhlásit nové zadávací řízení.

(viz body 85, 90, 92, 96, 99, 102–105)

3. Má-li být zakázka zadána hospodářsky nejvýhodnější nabídce, musí zadavatel v zadávacích podmínkách vymezit a upřesnit kritéria pro zadání zakázky umožňující vyhodnocení obsahu nabídek. Tato kritéria musejí být mimoto podle čl. 138 odst. 2 nařízení č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení odůvodněna předmětem zakázky. Podle odstavce 3 téhož ustanovení musí zadavatel rovněž v oznámení o zakázce nebo v zadávacích podmínkách upřesnit váhu přisuzovanou každému z kritérií zvolených pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky. Účelem těchto ustanovení je zaručení dodržování zásad rovného zacházení a transparentnosti ve fázi hodnocení nabídek pro účely přidělení zakázky.

Cílem těchto ustanovení je tudíž umožnit všem přiměřeně informovaným a běžně obezřetným uchazečům vykládat kritéria pro zadání zakázky týmž způsobem a mít tak tytéž šance při formulování znění svých nabídek.

Je sice pravda, že kritéria, která mohou být zadavateli zohledněna, nejsou v článku čl. 138 odst. 2 prováděcích pravidel uvedena taxativně a že tedy toto ustanovení ponechává zadavateli volbu kritérií pro zadání zakázky, která chce zohlednit, nemění to však nic na tom, že se tato volba může týkat pouze kritérií, jejichž cílem je určit hospodářsky nejvýhodnější nabídku.

Mimoto kritéria zohledňovaná zadavatelem pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky nemusí být nezbytně kvantitativní povahy nebo orientována výhradně na cenu. I když jsou v zadávacích podmínkách obsažena kritéria pro zadání zakázky, která nejsou vyjádřena kvantitativně, mohou být pro účely porovnání nabídek použita objektivním a jednotným způsobem a jsou zcela relevantní pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky.

(viz body 129–132)

4. Podle článku 97 nařízení č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a čl. 138 odst. 3 nařízení č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení, je-li zakázka zadávána hospodářsky nejvýhodnější nabídce, musí zadavatel v zadávacích podmínkách nebo v oznámení o zakázce uvést použitelná kritéria pro zadání zakázky a jejich váhu.

Tato ustanovení, vykládaná ve světle zásad rovného zacházení s hospodářskými subjekty a transparentnosti, uvedenými v čl. 89 odst. 1 finančního nařízení, vyžadují, aby se všemi prvky, které bude zadavatel zohledňovat při určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky, a jejich příslušnou váhou byli případní uchazeči v okamžiku přípravy své nabídky seznámeni.

Z toho plyne, že zadavatel nemůže uplatnit podkritéria pro kritéria pro zadání zakázky, se kterými uchazeče předem neseznámil.

Je nicméně možné, aby zadavatel po uplynutí lhůty pro předložení nabídek určil váhové koeficienty podkritérií dříve stanovených kritérií pro zadání zakázky při splnění tří podmínek, a to že toto následné určení zaprvé nemění kritéria pro zadání zakázky vymezená v zadávací dokumentaci nebo v oznámení o zakázce, zadruhé neobsahuje skutečnosti, které by, pokud by byly známy v době přípravy nabídek, mohly tuto přípravu ovlivnit a zatřetí o něm nebylo rozhodnuto s přihlédnutím ke skutečnostem, jež by mohly mít diskriminační účinek vůči některému z uchazečů.

(viz body 145–148)

5. Zadavatel není povinen na základě své povinnosti odůvodnit rozhodnutí o odmítnutí nabídky vést diskuzi o přednostech nabídky uchazeče v porovnání s přednostmi vybrané nabídky.

Z čl. 100 odst. 2 nařízení č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a článku 149 nařízení č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení vyplývá, že v oblasti veřejných zakázek splní zadavatel svoji povinnost uvést odůvodnění, spokojí-li se především s okamžitým sdělením důvodů odmítnutí nabídek všem vyřazeným uchazečům a dále sdělením charakteristik a relativních výhod přijaté nabídky, jakož i jména úspěšného uchazeče uchazečům, kteří předložili přípustnou nabídku a výslovně o to požádají, ve lhůtě patnácti kalendářních dnů od přijetí písemné žádosti.

Tento postup je v souladu s účelem povinnosti uvést odůvodnění uvedené v článku 253 ES, podle kterého je třeba jasně a jednoznačně uvést úvahy autora aktu, tak aby měla dotyčná osoba jednak možnost seznámit se s důvody přijatého opatření a uplatňovat svá práva, a jednak soud mohl vykonávat svůj přezkum.

Dodržení povinnosti uvést odůvodnění musí být posouzeno ve spojitosti s informacemi, které má žalobkyně k dispozici v okamžiku podání své žaloby. Požadavek odůvodnění musí být posuzován v závislosti na okolnostech případu, zejména v závislosti na obsahu aktu, povaze dovolávaných důvodů a zájmu, který mohou mít osoby, kterým je akt určen, nebo jiné osoby, kterých se akt bezprostředně a osobně dotýká, na získání vysvětlení.

(viz body 166–171)

6. Konečné rozhodnutí o zadání zakázky na základě zadávacího řízení přijme zadavatel v souladu s čl. 147 odst. 3 nařízení č. 2342/2002 o prováděcích pravidlech k nařízení č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství .

Rozhodnutí hodnotícího výboru, jmenovaného příslušnou schvalující osobou za účelem vydání poradního stanoviska v souladu s čl. 146 odst. 1 druhým pododstavcem prováděcích pravidel, ohledně návrhu budoucí smluvní strany a odůvodnění této volby je kolektivní, jelikož hodnocení každého člena tohoto výboru se promítlo do konečného rozhodnutí. Jakýkoliv argument směřující k uplatnění existence zjevně nesprávného posouzení tudíž musí případně směřovat pouze proti hodnotící zprávě přijaté hodnotícím výborem, a to pouze tehdy, vychází-li konečné rozhodnutí zadavatele skutečně z této zprávy.

(viz body 204–206)