II - 2479Spojené věci T-109/05 a T-444/05
Navigazione Libera del Golfo Srl (NLG)
v.
Evropská komise
„Přístup k dokumentům – Nařízení (ES) č. 1049/2001 – Dokumenty týkající se 
nákladových položek plynoucích z povinností veřejné služby v oblasti státních 
podpor – Odepření přístupu – Výjimka týkající se ochrany obchodních zájmů třetí 
osoby – Profesní tajemství – Povinnost uvést odůvodnění – Rovné zacházení – 
Dokumenty pocházející z členského státu“
Rozsudek Tribunálu (čtvrtého senátu) ze dne 24. května 2011  .  .  .  .  .  .  . II - 2487
Shrnutí rozsudku
1. Žaloba na neplatnost – Právní zájem na podání žaloby – Žalobkyně napadající rozhodn u-
tí
, kterým jí byl odepřen přístup k dokumentům orgánu
(
Článek 230 ES)
2. Evropská unie  – Orgány  – Právo veřejnosti na přístup k  dokumentům  – Nařízení 
č.  1049/2001  – Výjimky z  práva na přístup k  dokumentům  – Povinnost uvést 
o
důvodnění – Rozsah
(
Článek 253 ES; nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001)
II - 2480SHRNUTÍ – SPOJENÉ VĚCI T-109/05 a T-444/05
3. Žaloba na neplatnost – Akty napadnutelné žalobou – Pojem – Akty s právně závaznými 
účinky – Přípravné akty – Vyloučení
(
Článek 230 ES; nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001)
4. Evropská unie  – Orgány  – Právo veřejnosti na přístup k  dokumentům  – Nařízení 
č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Restriktivní výklad i uplatnění
(
Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 2, 3)
5. Evropská unie  – Orgány  – Právo veřejnosti na přístup k  dokumentům  – Nařízení 
č.  1049/2001  – Výjimky z  práva na přístup k  dokumentům  – Ochrana obchodních z á-
jm
ů třetí osoby – Možnost opřít se o obecné domněnky vztahující se k některým kategoriím 
dokumentů
(
Článek 255 ES; nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 2 první 
odrážka; nařízení Rady č. 659/1999)
6. Evropská unie  – Orgány  – Právo veřejnosti na přístup k  dokumentům  – Nařízení 
č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Ochrana obchodních zájmů 
třetí o
soby – Pojem ‚obchodní tajemství‘
(
Článek 287 ES; nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 2 první 
odrážka)
7. Evropská unie  – Orgány  – Právo veřejnosti na přístup k  dokumentům  – Nařízení 
č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Převažující veřejný zájem, jen
ž odůvodňuje zpřístupnění dokumentů
(
Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 2 a 3)
8. Evropská unie  – Orgány  – Právo veřejnosti na přístup k  dokumentům  – Nařízení 
č. 1049/2001– Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Dokumenty pocházející z člen -
s
kého státu
(
Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 5)
9. Evropská unie  – Orgány  – Právo veřejnosti na přístup k  dokumentům  – Nařízení 
č.  1049/2001  – Výjimky z  práva na přístup k  dokumentům  – Dokumenty 
II - 2481NLG v. KOMISE
p
ocházející z členského státu – Možnost členského státu požádat orgán, aby nezveřejňoval  
dokumenty
(Článek 10 ES; nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 1 až 3, čl. 4 
odst. 5 a články 7 a 8)
10. Akty orgánů – Odůvodnění – Povinnost – Rozsah – Zhojení chybějícího odůvodnění v pr ů-
b
ěhu soudního řízení – Nepřípustnost
(
Článek 253 ES)
1. Jakákoli osoba může požadovat přístup 
k  jakémukoli dokumentu orgánů, aniž 
j
e vyžadováno zvláštní odůvodnění př í-
stupu k  dokumentům. Osoba, jíž byl odepřen přístup k dokumentu nebo jeho části, tudíž má již z tohoto důvodu právní 
zájem na zrušení rozhodnutí o  odepř e-
ní přístupu. Skutečnost, že rozhodnutí, 
které odůvodňovalo přístup k  doku -
mentům, bylo zrušeno, nebrání tomu, aby měla oprávněná osoba stále právní zájem na zrušení rozhodnutí o odepření přístupu k  dokumentům, pokud pož a-
dované dokumenty nebyly zpřístupněny a rozhodnutí o odepření přístupu je stále v platnosti.
(v
iz body 62–63)
2. Co se týče žádosti o přístup k dokumen -
t
ům, musí dotčený orgán, jestliže takový 
přístup odepře, v  každém konkrétním př
ípadě na základě informací, kterými 
disponuje, prokázat, že dokumenty, ke kterým je požadován přístup, skutečně 
spadají pod výjimky vyjmenované v  na -
řízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti 
k dokumentům Evropského parlamentu, 
Rady a Komise. Může však být nemožné 
uvést důvody dokládající důvěrnost kaž
-
dého dokumentu, aniž je zpřístupněn jeho obsah, a výjimka je tak zbavena své -
ho základního účelu.
Or
gánu, který odepřel přístup k  doku -
mentu, tedy přísluší, aby poskytl odů -
vodnění umožňující porozumět a ověřit, zda je požadovaný dokument skutečně dotčen oblastí stanovenou uvedenou v ý-
jimkou a  zda je potřeba ochrany ohle d-
ně této výjimky skutečná. Odůvodnění rozhodnutí, kterým se odpírá přístup 
k  dokumentům, tak přinejmenším pro 
každou kategorii dotyčných dokumentů musí obsahovat specifické důvody, na 
II - 2482SHRNUTÍ – SPOJENÉ VĚCI T-109/05 a T-444/05
jejichž základě má dotčený orgán za to, 
že zpřístupnění požadovaných doku -
mentů spadá pod jednu z výjimek stano -
vených nařízením č. 1049/2001.
Není t
edy požadováno, aby odůvodnění 
upřesňovalo všechny relevantní skutk o-
vé a právní okolnosti, jelikož otázka, zda odůvodnění aktu splňuje požadavky na -
řízení č. 1049/2001, musí být posuzov á-
na nejen s ohledem na jeho text, ale také s  ohledem na jeho celkovou souvislost, i  na všechna právní pravidla upravující 
dotčenou oblast.
(v
iz body 82–84, 88)
3. V rámci řízení o přístupu veřejnosti k do -
kumen
tům Komise vyplývá z  článku  8 
nařízení č.  1049/2001 o  přístupu veře j-
nosti k  dokumentům Evropského par -
lamentu, Rady a Komise, že odpověď na původní žádost představuje pouze první 
zaujetí postoje, které žadateli poskytuje možnost vyzvat generálního tajemníka 
Komise k přezkumu tohoto postoje.V 
důsledku toho může vyvolávat právní 
účinky, jimiž mohou být dotčeny zájmy žadatele, a být tak předmětem žaloby na 
neplatnost, pouze opatření přijaté gene-rálním tajemníkem Komise, které má p o-
vahu rozhodnutí a nahrazuje v celém ro z-
sahu předchozí postoj. Z toho vyplývá, že odpověď na původní žádost nevyvolává 
právní účinky a nemůže být považována 
za napadnutelný akt.
(v
iz body 101–102)
4. Výjimky z přístupu k dokumentům m u-
s
ejí být vykládány a uplatňovány restrik -
tivně, aby nebylo znemožněno uplatnění obecné zásady spočívající v tom, že veře j-
nosti má být poskytnut co nejširší přístup 
k dokumentům v držení orgánů.
Př
ezkum vyžadovaný v rámci vyřizování 
žádosti o  přístup k  dokumentům musí 
být konkrétní povahy. Pouhá okolnost, že dokument se týká zájmu chráněného ur -
čitou výjimkou, nemůže stačit k odůvo d-
nění použití této výjimky. Takové použití může být v zásadě odůvodněno pouze za předpokladu, že orgán předtím posou -
dil, zaprvé, zda by přístup k  dokumen -
tu mohl konkrétně a  skutečně porušit 
II - 2483NLG v. KOMISE
chráněný zájem, a zadruhé, zda v příp a-
dech uvedených v čl. 4 odst. 2 a 3 nař í-
zení č.  1049/2001 o  přístupu veřejnosti 
k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise neexistuje převažující ve -
řejný zájem odůvodňující zpřístupnění daného dokumentu. Kromě toho musí být nebezpečí porušení chráněného z á-
jmu přiměřeně předvídatelné, a  nikoli čistě hypotetické.
Mimot
o se právo na přístup veřejnosti 
k dokumentu orgánů vztahuje pouze na dokumenty, a nikoli na informace cháp a-
né šíře, a  neznamená povinnost orgánů 
odpovědět na jakoukoli žádost jednotliv -
ce o informace.
(v
iz body 123–125, 129)
5. Za účelem provedení konkrétního a  in -
div
iduálního posouzení obsahu doku-
mentů uvedených v  žádosti o  přístup 
k dokumentům může dotyčný orgán své rozhodnutí opřít o  obecné domněnky 
uplatnitelné na určité kategorie doku-
mentů, vzhledem k  tomu, že na žádosti o zpřístupnění týkající se dokumentů téže 
povahy lze použít podobné obecné úv a-
hy. Co se týče řízení o kontrole státních p
odpor, mohou takové obecné domněn-
ky vyplývat z  nařízení č.  659/1999, kt e-
rým se stanoví prováděcí pravidla k člán-
ku [88 ES], i z judikatury týkající se práva 
nahlížet do dokumentů obsažených ve 
správním spise Komise.
Pr
o účely výkladu výjimky stanovené 
v  čl.  4 odst.  2 první odrážce nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k do -
kumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, i když jsou dotčené doku -
menty součástí správního spisu Komise 
v rámci řízení o kontrole státní podpory, 
nelze vycházet z domněnky, že zpřístup-nění všech položek tohoto spisu by vedlo k  porušení ochrany obchodních zájmů 
dotčené osoby. Taková obecná domněn -
ka by byla v rozporu se sdělením o pr o-
fesním tajemství v  rozhodnutích o  stá t-
ních podporách, které ve svém bodě  17 
odůvodnění stanoví, že za jiné důvěrné informace se obvykle nebudou považovat 
informace týkající se organizace a nákl a-
dů veřejných služeb.
(v
iz body 131–132, 135–136)
6. Komise má v  rámci posouzení žádo s-
ti o 
přístup k  dokumentům v  souladu 
s článkem 287 ES povinnost nezpřístupnit 
II - 2484SHRNUTÍ – SPOJENÉ VĚCI T-109/05 a T-444/05
zúčastněným stranám informace, na 
které se z důvodu jejich povahy vztah u-
je profesní tajemství, jako jsou zejmé-na údaje týkající se interního fungování podniku příjemce.
O
bchodní tajemství tvoří informace, 
u  níž nejen zpřístupnění veřejnosti, ale i  pouhé předání právnímu subjektu o d-
lišnému od subjektu poskytujícího infor -
maci může závažným způsobem poškodit jeho zájmy. Je nicméně třeba, aby zájmy, jež by mohly být zasaženy zpřístupněním 
informace, byly objektivně hodné ochra-
ny. Posouzení důvěrné povahy informace tak vyžaduje zvážení oprávněných zájmů, 
které brání jejímu zpřístupnění, a  obe c-
ného zájmu, který požaduje, aby činnosti 
orgánů probíhaly při co nejširším dodr -
žování zásady otevřenosti.
Inf
ormace týkající se organizace a  ná-
kladů veřejných služeb nejsou obvykle 
považovány za důvěrné informace, jak 
vyplývá z  bodu  17 odůvodnění sdělení o  profesním tajemství v  rozhodnutích o státních podporách. Takové informace 
mohou však být obchodním tajemstvím, 
jestliže se vztahují k  podniku, mají ak -
tuální nebo potenciální hospodářskou ho dnotu a jejich zveřejnění nebo využití 
by mohlo mít hospodářskou hodnotu pro 
jiné podniky.
(viz body 140, 143–144)
7. Nařízení č.  1049/2001 o  přístupu veře j-
no
sti k  dokumentům Evropského parl a-
mentu, Rady a Komise stanoví, že upla t-
nění výjimek zakotvených v čl. 4 odst. 2 
a 3 je vyloučeno, odůvodňuje-li zpřístup -
nění dotčeného dokumentu převažující veřejný zájem. V tomto kontextu je třeba, aby orgán zvážil zvláštní zájem, jenž má 
být chráněn nezpřístupněním dotyčného 
dokumentu, a  dále zejména obecný z á-
jem na zpřístupnění tohoto dokumentu s  ohledem na výhody vyplývající, jak je 
upřesněno ve druhém bodě odůvodnění 
nařízení č. 1049/2001, ze zvýšené trans -
parentnosti, tedy lepšího zapojení ob -
čanů do rozhodovacího procesu, jakož i  vyšší legitimity, účinnosti a  odpově d-
nosti správních orgánů ve vztahu k obč a-
nům v demokratickém systému.
Z
vláštní zájem, který může uplatňovat 
žadatel o  přístup k  dokumentu týk a-
jícímu se jej osobně, nemůže však být zohledněn jakožto převažující veřejný 
II - 2485NLG v. KOMISE
zájem ve smyslu ustanovení čl. 4 odst. 2 
nařízení č. 1049/2001.
(viz body 147–148)
8. Článek  4 odst.  5 nařízení č.  1049/2001 
o přístupu veřejnosti k dokumentům E v-
r
opského parlamentu, Rady a Komise se 
ani zdaleka netýká pouze dokumentů, j e-
jichž autory jsou členské státy nebo které byly jimi vytvořeny, ale vztahuje se p o-
tenciálně na všechny dokumenty pochá -
zející z členského státu, tj. na všechny do-kumenty, které členský stát předá orgánu 
bez ohledu na to, kdo je jejich autorem. 
V  projednávaném případě je jediným rozhodným kritériem kritérium původu dokumentu a to, že dotyčný členský stát 
vydal dokument, který byl v jeho držení.
J
e neslučitelné s cíli sledovanými naříze -
ním č. 1049/2001, aby byl uvedený čl. 4 
odst. 5 vykládán tak, že členskému státu přiznává právo všeobecného a  bezpo d-
mínečného veta, na jehož základě by členský stát mohl pouze na základě své-ho volného uvážení a  bez odůvodnění 
svého rozhodnutí bránit zpřístupnění ja-
kéhokoli dokumentu drženého orgánem jen proto, že zmíněný dokument pochází 
z tohoto státu.R
ůzné okolnosti naopak svědčí ve pr o-
spěch takového výkladu zmíněného čl. 4 odst.  5, podle něhož výkon pravomoci, 
kterou toto ustanovení přiznává člensk é-
mu státu, podléhá rámci danému hmot -
něprávními výjimkami vyjmenovanými v odstavcích 1 až 3 téhož článku, a člen -
skému státu je přitom v  tomto ohledu 
přiznána pouze pravomoc účastnit se 
na rozhodnutí Společenství. Z  tohoto hlediska je třeba předchozí souhlas člen-ského státu, na nějž odkazuje uvedený 
odstavec  5, posuzovat nikoli jako právo 
diskrečně uplatňovaného veta, ale jako určitý druh požadavku souhlasného st a-
noviska, že neexistují důvody pro výjim -
ku vycházející z odstavců 1 až 3.
(v
iz body 188, 191–192)
9. Vzhledem k  tomu, že provedení čl.  4 
odst.  5 nařízení č.  1049/2001o přístupu veř
ejnosti k  dokumentům Evropského 
parlamentu, Rady a  Komise je svěřeno společně orgánu a členskému státu, který využil možnost poskytnutou tímto o d-
stavcem 5, a že je proto takové provedení závislé na dialogu, který musí být mezi nimi navázán, jsou tento orgán a členský 
stát povinny v souladu s povinností lo a-
jální spolupráce uvedenou v článku 10 ES 
jednat a spolupracovat tak, aby zmíněná pravidla byla účinně použita.
II - 2486SHRNUTÍ – SPOJENÉ VĚCI T-109/05 a T-444/05
Členský stát, který má po ukončení di a-
logu s  orgánem Společenství ohledně 
případného použití výjimek stanovených 
v čl. 4 odst. 1 až 3 nařízení č. 1049/2001 námitky proti zpřístupnění dotčeného 
dokumentu, je povinen odůvodnit své 
námitky s ohledem na zmíněné výjimky. Orgán totiž nemůže vyhovět námitkám 
vzneseným členským státem proti zpř í-
stupnění dokumentu, který z  tohoto 
státu pochází, jestliže tyto námitky ne -
jsou nijak odůvodněny nebo neuvádí-li 
předložené odůvodnění odkaz na v ý-
jimky uvedené v  čl.  4 odst.  1 až 3 nař í-
zení č.  1049/2001. Pakliže dotčený stát navzdory tomu, že k  tomu byl orgánem 
výslovně vyzván, orgánu takové odůvo d-
nění neposkytne, musí uvedený orgán 
požadovaný dokument zpřístupnit, má-li 
za to, že se nepoužije žádná ze zmíně -
ných výjimek.
P
ovinnost uvést odůvodnění, která, jak 
vyplývá zejména z  článků 7 a  8 zmíně -
ného nařízení, přísluší orgánu, zname -
ná, že tento orgán ve svém rozhodnutí uvede nejen námitky vznesené členským státem proti zpřístupnění požadované -
ho dokumentu, ale i důvody dovolávané tímto členským státem k učinění závěru, že se použije jedna z výjimek z práva na př ístup stanovených v čl. 4 odst. 1 až 3 t é-
hož nařízení. Takové údaje totiž žadateli 
umožňují seznámit se s původem a důvo -
dy odepření přístupu, které je vůči němu 
uplatněno a příslušnému soudu vykonat 
případně přezkum, který mu přísluší.
(v
iz body 193, 195–196)
10. Odůvodnění rozhodnutí musí být uve-
deno 
v  samotném textu rozhodnutí 
a  pozdější vysvětlení předložená Komisí 
nemohou být, kromě výjimečných okol-ností, zohledněna. Z toho plyne, že ro z-
hodnutí musí stačit samo o sobě a že jeho odůvodnění nemůže vycházet z  písem -
ných nebo ústních vysvětlení poskytn u-
tých později, a  sice v  době, kdy je proti předmětnému rozhodnutí již podána ž a-
loba před soudem Unie.
(v
iz bod 199)