1
CS
Sbí rkasoudníchroz hodnutí
1—
ECLI:EU:C:2012 :208 1STANOVISKO G ENERÁLNÍHO A DVOKÁTA
JÁNA M AZÁKA
přednesené dne 17. dubna 2012  
Původní jazyk: francouzština.Věc C-1 7 6 / 1 1
HIT hoteli, igralnice, turizem dd N ova Go rica, HIT LARIX, prirejanje posebnih ig er na srečo in 
turizem dd
proti
Bundesminister für Finanzen
[žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Ve rwaltungsgerichtshof (Rakousko)]
„Volný pohyb služeb — Hazardní hry — Právní úprava členského státu, která zakazuje na území tohoto 
členského státu reklamu na herny umístěné v jiných členských státech, pokud úroveň právní ochrany 
hráčů v dotyčném s tátě není považovaná za rovnocennou tuzemské ú rovni ochrany“
1. Verwaltungsgerichtshof (Rakousko) položil Soudnímu dvoru předběžnou otázku týkající se volného 
pohybu služeb, která zní:
„Je právní úprava členského státu, která v tomto členském s tátě povoluje reklamu na provozovny heren 
umístěné v zahraničí pouze tehdy, pokud zákonn á ustanovení na ochranu hráčů v místě těchto 
provozoven odpovídají tuzemské o chraně, slučitelná s volným pohybem s lužeb?“
2. Předkládající soud má za to, že odpověď Soudního dvora na uvedenou otázku je nutná k tomu, aby 
mohl rozhodnout o žalobě podané dvěma akciovými společnostmi se sídlem ve S lovinsku, a to 
společnostmi HIT hoteli, igralnice, turizem dd N ova Gorica a HIT LARIX, p rirejanje posebnih iger na 
srečo in turizem dd ( dále jen „žalobkyně v původním řízení“), proti Bundesminister für Finanzen 
(spolkový m inistr financí), jejímž předmětem js ou rozhodnutí přijatá posledně uvedeným o rgánem, 
kterými byly zamítnuty žádosti žalobkyň v původním řízení o povolení reklamy v Rakousku n a jejich 
provozovny heren ve S lovinsku.
3. Napadená rozhodnutí přijatá Bundesminister für Finanzen vycházela ze skutečnosti, že žalobkyně 
v původním ř ízení, které jsou dr žitelkami kon cesí na organizování určitých hazardních her ve 
Slovinsku, neprokázaly, že zákonn á u stanovení Republiky S lovinsko n a o chranu h ráčů js ou 
přinejmenším o bdobná rakouským zákonn ým u stanovením, což je jednou z podmínek, za nichž lze 
v Rakousku p ovolit reklamu na zahraniční herny.
Vnitrostátní právní úprava
4. Hazardní hry v Rakousku u pravuje spolkový zákon o hazardních hrách (G lücksspielgesetz, B GBl. 
č. 620/1989 , dále jen „GSpG“).
2
3
4
2—
3—
4—
2 ECLI:EU:C:2012 :208STANOVISKO G ENERÁLNÍHOADVOKÁTAJ.MAZÁKA–VĚC C-176/11
HITaHITLARIX
5. Ustanovení § 3 GSpG zavádí s tátní monopol v oblasti hazardních her tím, že stanoví, že právo 
organizovat a provozovat tyto hry je v zásadě vyhrazeno s tátu, nestanoví-li ustanovení tohoto zákona 
jinak.
6. Spolkový m inistr financí může na základě § 21 o dst. 1 G SpG u dělit oprávnění organizovat 
a provozovat hazardní hry udělením kon cesí na provozování heren.
7. Reklama na herny je upravena v § 56 G SpG. Současné znění tohoto paragrafu je výsledkem z měny 
GSpG provedené zákonem z e dne 26. srpna 2008 ( BGBl. I č. 126/2008 ). Uvedená změna byla přijata 
v návaznosti na řízení o nesplnění povinnosti zahájené Komisí Evropských společenství 
Komise se rozhodla zastavit řízení o nesplnění povinnosti č. 2006 /4265 p roti Rakouské r epublice poté, co byla přijata změna § 56 G SpG 
provedená zákonem z e dne 26. srpna 2008 ( viz tisková zpráva Komise IP/09/1479 )., která vytýkala 
Rakouské republice předchozí znění § 56 G SpG, které stanovilo zákaz reklamy na zahraniční herny. 
Ustanovení § 56 G SpG tedy v současnosti zní takto:
„(1)Držitelé kon cese a povolení podle tohoto zákona jsou ve s vé reklamě povinni zachovávat kri térium 
odpovědné m íry. Dohled nad j ejím d održováním p rovádí v ýlučně spolkový m inistr financí a není 
přezkoumatelný žalobou podle § 1 a násl. spolkového zákona proti nekalé soutěži. První věta tohoto 
odstavce nepředstavuje ochrannou no rmu ve s myslu § 1311 o bčanského zákoníku.
(2) Herny z členských států Evropské u nie nebo států Evropského hospodářského prostoru m ohou 
v tuzemsku p ropagovat své zahraniční provozovny umístěné v členských státech Evropské u nie nebo 
ve s tátech Evropského hospodářského prostoru na základě zásad u vedených v odstavci 1, pokud 
spolkový ministr financí udělil provozovateli herny za tímto účelem p ovolení. Takové p ovolení musí 
být uděleno, prokáže-li provozovatel herny spolkovému ministru financí, že:
1. udělená kon cese pro provozování herny odpovídá § 21 tohoto zákona a tato kon cesovaná činnost 
je provozována ve s tátě udělení kon cese, který je členským státem E vropské u nie nebo státem 
Evropského hospodářského prostoru, a
2. zákonn á ustanovení tohoto členského státu Evropské u nie nebo státu Evropského hospodářského 
prostoru na ochranu hráčů přinejmenším odpovídají tuzemským zákonn ým ustanovením.
Pokud opatření v oblasti reklamy neodpovídají podmínkám p odle odstavce 1, může spolkový ministr 
financí provozovateli zahraniční herny reklamu zakázat.“
Posouzení
8. Již potřetí přiměla ustanovení GSpG ra kouské s oudy k tomu, aby položily předběžné otázky z a 
účelem o bjasnění pravidel týkajících se volného pohybu služeb nebo případně svobody usazování. 
V prvním p řípadě se jednalo zejména o povinnost držitelů kon cesí na provozování heren m ít sídlo 
v tuzemsku  
Rozsudek ze dne 9. září 2010 , Engelmann (C-64/08, Sb. rozh. s . I-8219 ).. Ve dr uhém p řípadě šlo především o monopol na provozování on-line kasin ve p rospěch 
jediného operátora 
Rozsudek ze dne 15. září 2011 , Dickinger a Ömer (C-347/09, Sb. rozh. s . I-8185 )..
9. V rámci tohoto řízení o předběžné otázce chce předkládající soud zaměřit pozornost Soudního 
dvora n a rakouské p rávní pravidlo, které povoluje reklamu na zahraniční herny pouze tehdy, jsou-li 
zákonn á ustanovení na ochranu hráčů přijatá v členském s tátě, v němž sídlí provozovna herny, 
rovnocenná s rakouským z ákonn ým u stanovením. Předkládající soud si přeje vědět, zda p ravidla 
týkající se volného pohybu služeb takovému pravidlu brání.
5
6
7
8
9
10
11
5—
6—
7—
8—
9—
10—
11—
ECLI:EU:C:2012 :208 3STANOVISKO G ENERÁLNÍHOADVOKÁTAJ.MAZÁKA–VĚC C-176/11
HITaHITLARIX
10. Na první pohled by se zdálo, že předběžná otázka s měřuje k přezkumu a posléze ke s rovnání 
úrovně ochrany hráčů v Rakousku a ve S lovinsku. Ve s kutečnosti tomu ale tak není. Tento úkol 
přísluší předkládajícímu soudu. Kritéria, která je třeba vzít v úvahu, aby bylo možné provést srovnání 
úrovní ochrany hráčů v různých právních řádech, tedy nebudou předmětem m ých úvah vyjádřených 
v tomto stanovisku. Musím však vyjádřit pochybnosti o možnosti provést užitečným způsobem t akové 
srovnání vzhledem k tomu, že oblast sázkových a hazardních her není harmonizována 
Podle bodu 25 o důvodnění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006 /123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu 
(Úř. věst. L 376, s. 36) by z její oblasti působnosti měly být vyloučeny hazardní hry vzhledem ke z vláštní povaze těchto činností., jakož 
i vzhledem k rozličnosti právní úpravy v této oblasti v jednotlivých členských státech.
11. Aby bylo možné odpovědět na předběžnou otázku, je třeba vzít v úvahu dvě skutečnosti. Zaprvé, 
z ustálené judikatury vyplývá, že se pojem „služby“ ve s myslu článku 56 S FEU vztahuje nejen na 
činnosti, jež spočívají v tom, že se uživatelům za úplatu umožní účastnit se sázkové h ry, ale také n a 
činnost propagace sázkových her, o jakou se jedná v projednávaném p řípadě, neboť taková činnost 
tvoří pouze kon krétní způsob organizování a provozování her, jichž se týká 
V tomto smyslu viz rozsudky z e dne 24. března 1994 , Schindler (C-275/92, Recueil, s. I-1039 , bod 22); ze dne 8. září 2010 , Winner W etten 
(C-409/06, Sb. rozh. s . I-8015 , bod 43), a ze dne 8. září 2010 , Stoß a další (C-316/07, C-358/07, C-359/07, C-360/07, C-409/07 a C-410/07, 
Sb. rozh. s . I-8069 , bod 56).. Z toho vyplývá, že se na 
činnost propagace sázkových h er vztahuje zákaz o mezení volného p ohybu služeb stanovený 
v článku 56 S FEU. Taková omezení ovšem l ze připustit z titulu odchylných opatření výslovně 
upravených v článcích 51 S FEU a 52 S FEU, která se na da nou oblast použijí na základě článku 62 
SFEU, nebo odůvodněna naléhavými důvody obecného zájmu s podmínkou, že budou dodrženy 
požadavky vyplývající z judikatury Soudního dvora 
V tomto smyslu viz rozsudek ze dne 16. února 2012 , Costa a Cifone (C-72/10 a C-77/10, bod 71)..
12. Zadruhé, jak uvádí p ředkládající soud, jejž v tomto ohledu podporují všichni zúčastnění, kteří 
předložili Soudnímu dvoru svá vyjádření 
Písemná vyjádření předložili žalobci v původním řízení, belgická, řecká, španělská, rakouská a portugalská vláda, jakož i Komise., je v projednávaném p řípadě nesporné, že rakouská p rávní 
úprava, která p odřizuje povolení reklamy na zahraniční herny podmínce, že zákonn á ustanovení na 
ochranu hráčů přijatá v členském s tátě, v němž sídlí provozovna herny, jsou rovnocenná rakouským 
zákonn ým ustanovením, představuje překážku v olného pohybu služeb.
13. Vzhledem k oběma výše uvedeným skutečnostem j e tak jednoznačné, že předběžná otázka s e 
omezuje na určení, zda takto vytvořená překážka volného pohybu služeb je odůvodněná či nikoli.
14. Je proto třeba přezkoumat, v jaké m íře může být takové p ravidlo –vyplývající z dotčené rakouské 
právní úpravy, jež podřizuje reklamu na zahraniční herny podmínce, že zákonn á ustanovení na ochranu 
hráčů přijatá v členském s tátě, v němž sídlí provozovna herny, jsou rovnocenná s tuzemským 
zákonn ým u stanovením – kt eré se použije na tuto oblast, odůvodněno d ůvody „veřejného pořádku, 
veřejné bezpečnosti a veřejného zdraví“ podle článku 52 S FEU 
V projednávaném p řípadě nepovažuji za nezbytné zvažovat použití odchylky o d volného pohybu služeb upravené v článku 51 S FEU. Je totiž 
nesporné, že dotčené činnosti, které spadají pod oblast hazardních her, nelze považovat za činnosti, které jsou spjaty, i když jen příležitostně, 
s výkonem ve řejné moci., který se použije na da nou oblast na 
základě článku 62 S FEU, nebo naléhavými důvody obecného zájmu, které připustila judikatura 
Soudního dvora.
15. Mezi tyto důvody patří mimo jiné cíle ochrany spotřebitele, předcházení podvodům a podněcování 
občanů k nadměrným výdajům za hru, jakož i předcházení narušením společenského pořádku o becně 
V tomto smyslu viz rozsudky ze dne 6. března 2007 , Placanica a další (C-338/04, C-359/04 a C-360/04, Sb. rozh. s . I-1891 , bod 48); ze dne 
8. července 2010 , Sjöberg a Gerbin (C-447/08 a C-448/08, Sb. rozh. s . I-6917 , bod 36), a rozsudek Costa a Cifone (uvedený v poznámce pod 
čarou 7, bod 71).. Soudní dvůr navíc uznává, že v oblasti her a sázek, jejichž nadbytek má škodlivé sociální důsledky, lze 
odůvodnit vnitrostátní právní předpisy, jejichž cílem j e zabránit podněcování poptávky tím, že naopak 
omezují využívání zájmu lidí ú častnit se hazardních her 
Rozsudek Stoß a další (uvedený v poznámce pod čarou 6, bod 75 a citovaná judikatura)..
12
13
14
15
12—
13—
14—
15—
4 ECLI:EU:C:2012 :208STANOVISKO G ENERÁLNÍHOADVOKÁTAJ.MAZÁKA–VĚC C-176/11
HITaHITLARIX
16. V tomto ohledu je třeba rovněž připomenout ustálenou judikaturu, podle níž mohou zvláštnosti 
morální, náboženské n ebo ku lturní povahy a morálně a finančně škodlivé d ůsledky p ro jednotlivce 
a společnost, kt eré souvisejí s hrami a sázkami, odůvodnit dostatečnou p osuzovací pravomoc 
vnitrostátních orgánů k tomu, aby podle vlastního žebříčku h odnot stanovily požadavky, které 
zahrnuje ochrana spotřebitele a společenského pořádku. Členské s táty tedy m ají v zásadě m ožnost 
stanovit cíle své p olitiky v oblasti hazardních her, a případně přesně vymezit požadovanou úroveň 
ochrany 
V tomto smyslu viz rozsudek ze dne 30. června 2011 , Zeturf (C-212/08, Sb. rozh. s . I-5633 , body 39 a 40, a citovaná judikatura)..
17. Co se týče dotčené překážky v olného pohybu služeb, tedy pravidla, které podřizuje reklamu na 
zahraniční herny podmínce, že zákonn á ustanovení na ochranu hráčů přijatá v členském s tátě, v němž 
sídlí provozovna herny, jsou rovnocenná s tuzemskými zákonn ými ustanoveními, mám z a to, že 
uvedená překážka skutečně sleduje cíl ochrany spotřebitele. V tomto ohledu rakouská vláda t vrdila, že 
právní úprava reklamy na zahraniční herny má především chránit spotřebitele a bojovat zvláště proti 
hráčské z ávislosti tím, že h ernám b rání v podněcování jednotlivce k nadměrnému h raní. 
Předkládajícímu soudu proto přísluší, aby ověřil, zda v nitrostátní ustanovení skutečně sleduje uvedené 
cíle 
V tomto smyslu viz rozsudek Dickinger a Ömer (uvedený v poznámce pod čarou 4, bod 51)..
18. V každém p řípadě nelze opomenout další podmínky, které vyplývají z judikatury Soudního dvora 
a týkají se odůvodnění překážky v olného pohybu služeb. Podle této judikatury m usí být taková 
překážka z působilá zajistit uskutečnění sledovaného cíle a nesmí překračovat rámec toho, co je pro 
dosažení tohoto cíle nezbytné. Navíc musí být použita nediskriminačním způsobem  
V tomto smyslu viz rozsudek ze dne 6. listopadu 2003 , Gambelli a další (C-243/01, Recueil, s. I-13031 , bod 24)..
19. V tomto stadiu úvah pokládám za užitečné ještě jednou id entifikovat překážku v olného pohybu 
služeb v projednávaném p řípadě. Jedná se o „pravidlo, které podřizuje reklamu na zahraniční herny 
podmínce, že zákonn á ustanovení na ochranu hráčů přijatá v členském s tátě, v němž sídlí provozovna 
herny, jsou rovnocenná zákonn ým u stanovením č lenského státu, na jehož území má být uvedená 
reklama provedena“. Toto pravidlo je rovnocenné se systémem p ředchozího povolení reklamy na 
zahraniční herny.
20. Je pravda, že ve v ěci, ve kt eré byl vydán rozsudek Sjöberg a Gerdin 
Uvedený v poznámce pod čarou 10., považoval Soudní dvůr zákaz 
reklamy určené osobám m ajícím b ydliště v tomto členském s tátě na hazardní hry organizované 
soukromými hospodářskými subjekty v jiných členských státech za účelem z isku z a odůvodněnou 
překážku v olného pohybu služeb. Je však třeba mít na paměti, že švédská p rávní úprava, jíž se týkaly 
předběžné otázky v uvedené věci, sledovala cíl odlišný od cíle sledovaného rakouskou právní úpravou, 
o kterou se jedná v projednávané věci, tedy cíl zavést přísné omezení ziskovosti provozování 
hazardních her. Z tohoto důvodu nelze dojít k závěru, že pokud byl odůvodněn úplný zákaz reklamy, 
je třeba u systému předchozího povolení reklamy učinit totéž na základě ar gumentu a majori ad 
minus.
21. Nevylučuji totiž, že takový systém m ůže jako takový přispět k sledování cíle ochrany spotřebitele, 
a být tudíž shledán nutným p ro dosažení takového cíle. Takový systém, i když představuje překážku 
volného pohybu služeb, by tak mohl být použit jako o patření chránící spotřebitele.
22. Posouzení kon krétního systému předchozího povolení nicméně závisí na podmínkách vymezených 
pro z ískání povolení. V projednávaném p řípadě je u dělení povolení podmíněno p ovinností 
provozovatele herny prokázat, že právem s tanovená úroveň ochrany hráčů v členském s tátě, v němž 
sídlí provozovna herny, je rovnocenná s úrovní členského státu, na jehož území má být reklama 
prováděna.
16
16—
ECLI:EU:C:2012 :208 5STANOVISKO G ENERÁLNÍHOADVOKÁTAJ.MAZÁKA–VĚC C-176/11
HITaHITLARIX
23. Podle mé ho názoru jde takto zaměřený systém p ředchozího povolení nad rá mec toho, co je 
nezbytné pro dosažení cíle ochrany spotřebitele, a to ze dvou důvodů.
24. Zaprvé, dotčený systém p ředchozího povolení by mohl představovat „skrytý“ úplný zákaz reklamy 
na zahraniční herny. Tak by tomu bylo, kd yby orgány dotčeného členského státu systematicky 
docházely k závěru, že právem s tanovená úroveň ochrany hráčů ve v šech ostatních členských státech je 
nižší než ochrana v tuzemsku  
Skutečnost, potvrzená rakouskou vládou na jednání, že do té doby nebylo uděleno ž ádné povolení na základě § 56 o dst. 2 GSpG, mluví 
rovněž ve p rospěch tohoto závěru.. V tomto ohledu bych chtěl znovu připomenout své p ochybnosti 
ohledně m ožnosti provést skutečné srovnání úrovní ochrany hráčů existujících v různých právních 
řádech vzhledem k tomu, že oblast sázkových a hazardních her není harmonizována, jakož i vzhledem 
k rozličnosti právních úprav da né oblasti v jednotlivých členských státech.
25. Zadruhé, a v každém p řípadě, vede dotčený systém p ředchozího povolení v konečném d ůsledku 
k diskriminaci založené na původu žadatele, jelikož provozovatelé heren, kteří žádají o povolení na 
základě § 56 o dst. 2 GSpG, jsou posuzováni podle členského státu, v němž sídlí provozovna herny, 
a konkrétněji podle jeho právního řádu. Při uplatňování § 56 G SpG budou rakouské o rgány postupně 
vytvářet seznam členských států, jejichž právní řád n esplňuje podmínku r ovnocenné úrovně v oblasti 
ochrany hráčů, a pozdější žadatelé tudíž budou posuzováni pouze podle členského státu, v němž má 
dotyčná herna sídlo.
26. Udělení povolení mimoto závisí pouze na obsahu právní úpravy členského státu, aniž je přihlíženo 
ke skutečné úrovni ochrany hráčů zajištěné provozovatelem h erny. Předkládající soud tak ve s vé žádosti 
o rozhodnutí o předběžné otázce správně uvedl, že provozovatelé heren na tuto otázku n emají žádný 
vliv.
27. Vzhledem k výše uvedenému mám za to, že ochrana spotřebitele před reklamou na herny umístěné 
v zahraničí může být uskutečňována prostřednictvím opatření, která js ou mé ně omezující než systém 
předchozího povolení, který podmiňuje udělení povolení povinností provozovatele herny prokázat, že 
právem s tanovená úroveň ochrany hráčů v členském s tátě, v němž sídlí uvedená provozovna herny, je 
rovnocenná s úrovní členského státu, na jehož území má být reklama prováděna.
Závěry
28. S přihlédnutím k předcházejícím ú vahám n avrhuji Soudnímu dvoru odpovědět na předběžnou 
otázku p oloženou Ve rwaltungsgerichtshof následujícím způsobem:
„Článek 56 S FEU m usí být vykládán tak, že brání právní úpravě členského státu, která p odmiňuje 
povolení reklamy na herny umístěné v zahraničí povinností provozovatele herny prokázat, že právem 
stanovená úroveň ochrany hráčů v členském s tátě, v němž sídlí uvedená provozovna herny, je 
rovnocenná s úrovní ochrany hráčů v členském s tátě, na jehož území má být reklama prováděna.“