ROZSUDEK SOUDU PRO VEŘEJNOU SLUŽBU (druhého senátu)

ze dne 26. června 2008

Věc F-54/07

Anne Joseph

v.

Komise Evropských společenství

„Veřejná služba – Smluvní zaměstnanci – Opožděnost žaloby – Nepředvídatelná událost – Přijímání – Články 3a, 3b a 85 pracovního řádu ostatních zaměstnanců (PŘOZ) – Doba trvání smlouvy – Rozhodnutí Komise ze dne 28. dubna 2004 o maximální délce zaměstnávání dočasných zaměstnanců ve službách Komise – Článek 12 Obecných prováděcích ustanovení o postupech přijímání a zaměstnávání smluvních zaměstnanců v Komisi – Rovné zacházení“

Předmět: Žaloba podaná na základě článků 236 ES a 152 AE, kterou se A. Joseph především a v podstatě domáhá zrušení rozhodnutí přijatého orgánem oprávněným k uzavírání pracovních smluv, kterým byla doba její smlouvy smluvní zaměstnankyně, uzavřené dne 20. července 2006 a účinné od 16. října 2006, stanovena na 15 měsíců, a nikoli na tři roky, jakož i v případě potřeby, zrušení výslovného rozhodnutí o zamítnutí její stížnosti ze dne 13. února 2007.

Rozhodnutí: Žaloba se zamítá. Každá účastnice řízení ponese vlastní náklady řízení.

Shrnutí

1. Úředníci – Smluvní zaměstnanci – Přijímání

(Pracovní řád ostatních zaměstnanců, článek 3a a čl. 85 odst. 1)

2. Úředníci – Smluvní zaměstnanci – Přijímání

(Pracovní řád ostatních zaměstnanců, článek 3a, čl. 82 odst. 6 a čl. 85 odst. 1)

3. Úředníci – Smluvní zaměstnanci – Rovné zacházení

(Pracovní řád ostatních zaměstnanců, článek 3a, čl. 82 odst. 5 a 6 a čl. 85 odst. 1)

4. Úředníci – Smluvní zaměstnanci – Zařazení

(Pracovní řád ostatních zaměstnanců, článek 3a)

1. Tím, že zákonodárce v čl. 85 odst. 1 Pracovního řádu ostatních zaměstnanců stanovil maximální délku pěti let jak pro uzavření, tak i prodloužení pracovních smluv smluvních zaměstnanců, není orgánům zakázáno uzavírat nebo prodlužovat tento druh smluv na základě článku 3a pracovního řádu na kratší dobu, pokud je dodržena minimální doba stanovená v čl. 85 odst. 1. Orgán však nemůže, aniž by porušil toto posledně uvedené ustanovení, obecně a neosobně omezit, v projednávané věci pomocí obecných prováděcích ustanovení nebo interního rozhodnutí s obecnou působností, maximální možnou dobu zaměstnání smluvních zaměstnanců, jak je stanovena samotným zákonodárcem.

(viz body 68, 69, 91 a 92)

2. Komise tím, že stanovila maximální dobu tří let pro uzavření nebo prodloužení smlouvy smluvního zaměstnance, ve smyslu článku 3a Pracovního řádu ostatních zaměstnanců, která platí jen pro případ, že se uvedený zaměstnanec nepodrobil výběrovým zkouškám stanoveným v článku 5 obecných prováděcích ustanovení o postupech přijímání a zaměstnávání smluvních zaměstnanců, neporušila horní a dolní hranici stanovenou v čl. 85 odst. 1 uvedeného pracovního řádu. Komise totiž na základě zmocnění daného orgánům v článku 82 odst. 6 pracovního řádu, přijmout ustanovení o přijímacích řízeních na místa smluvních zaměstnanců cestou obecných prováděcích ustanovení, stanovila v článcích 11 a 12 uvedených obecných ustanovení možnost zaměstnávat, na základě článku 3a nebo článku 3b pracovního řádu, během přechodného období od 1. listopadu 2004 do 1. května 2007, smluvní zaměstnance, kteří neabsolvovali výběrové řízení podle článků 5 nebo 8 těchto obecných ustanovení. Komise platně může, v rámci mezí své pravomoci na základě uvedeného čl. 82 odst. 6, zohlednit tento krátkodobý přechodný režim za účelem zejména stanovení maximální možné délky smluv smluvních zaměstnanců uzavřených podle čl. 12 odst. 1 obecných prováděcích ustanovení, ve smyslu čl. 3 a pracovního řádu.

(viz body 74, 75 a 94)

3. Je sice pravda, že podle čl. 85 odst. 1 pracovního řádu ostatních zaměstnanců se smlouvy smluvních zaměstnanců uvedených v článku 3a tohoto řádu mohou uzavírat na dobu určitou v délce nejméně tří měsíců a nejvýše pěti let, zatímco čl. 12 odst. 1 obecných prováděcích ustanovení o postupech přijímání a zaměstnávání smluvních zaměstnanců v Komisi omezuje povolenou délku smluv smluvních zaměstnanců, kteří neabsolvovali výběrová řízení podle článků 5 nebo 8 uvedených obecných prováděcích ustanovení; toto rozdílné zacházení je však odůvodněno snahou orgánu umožnit již jím přijatým zaměstnancům, kteří původně nebyli vystaveni „šestiletému pravidlu“, a jejichž smlouva byla prodloužena, náležitě se zúčastnit výběrových řízení pořádaných Evropským úřadem pro výběr personálu (EPSO), přičemž celková doba původní smlouvy a jejího prodloužení každopádně nemůže činit více než tři roky. Smluvní zaměstnanci, kterým byla nabídnuta první smlouva, a ti, jejichž smlouva je prodloužena, se tudíž nenacházejí ve srovnatelných situacích, takže s nimi může být, pokud jde o délku pracovních smluv, zacházeno rozdílně.

Krom toho nemůže mít okolnost, že čl. 85 odst. 1 Pracovního řádu ostatních zaměstnanců nerozlišuje, pokud jde o určení délky uvedených smluv, zda dotyčná osoba uspěla, či nikoli, ve výběrových zkouškách pořádaných za účelem jejího přijetí jakožto smluvního zaměstnance, vliv na platnost čl. 12 odst. 1a uvedených obecných prováděcích ustanovení. Jelikož Pracovní řád ostatních zaměstnanců sám ve svém čl. 82 odst. 5 stanoví možnost pořádat taková výběrová řízení, nenacházejí se osoby, které ve výběrových zkouškách uspěly, v situaci srovnatelné se situací osob, které se uvedených řízení nezúčastnily. Krom toho má Komise širokou posuzovací pravomoc ke stanovení obecných ustanovení o přijímacích řízeních na místa smluvních zaměstnanců v souladu s čl. 82 odst. 6 pracovního řádu, a zvláště k použití čl. 85 odst. 1 pracovního řádu, pokud jde o stanovení délky trvání smluv smluvních zaměstnanců v mezích tam uvedených.

(viz body 79 až 81)

4. Podle čl. 3a odst. 1 pracovního řádu ostatních zaměstnanců smluvní zaměstnanci přijatí „v orgánu“, zde mají „vykonávat manuální nebo podpůrné správně-technické činnosti“ (písm. a), zatímco toto omezení neplatí, pokud se jedná o přijetí zaměstnance „v zastoupeních a delegacích orgánů Společenství“ (písm. d). Přidělení klíčových úkolů smluvnímu zaměstnanci přijatému na základě článku 3a uvedeného pracovního řádu, který je povolán k tomu, aby vykonával své funkce v rámci delegace orgánu, zvláště pokud je zařazen do nejvyšší funkční skupiny, tudíž může být méně výjimečné než u smluvního zaměstnance, který byl zaměstnán v orgánu. Pouhá okolnost, že dotyčný zaměstnanec je zařazen do funkční skupiny IV však nestačí k přijetí závěru, že úkoly, které plní, jsou klíčové. Při neexistenci jiných údajů, vyžaduje tato otázka zkoumání in concreto.

(viz body 87 a 88)