Keywords

Summary



Keywords

1. Sbližování právních předpisů – Právní ochrana biotechnologických vynálezů – Směrnice 98/44 – Pojem lidské embryo – Autonomní výklad

(Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/44, čl. 6 odst. 2)

2. Sbližování právních předpisů – Právní ochrana biotechnologických vynálezů – Směrnice 98/44 – Vyloučení patentovatelnosti odporující veřejnému pořádku a dobrým mravům – Použití lidských embryí pro průmyslové nebo obchodní účely – Pojem lidské embryo

(Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/44, čl. 6 odst. 2 písm. c))

3. Sbližování právních předpisů – Právní ochrana biotechnologických vynálezů – Směrnice 98/44 – Vyloučení patentovatelnosti odporující veřejnému pořádku a dobrým mravům – Použití lidských embryí pro průmyslové nebo obchodní účely – Rozsah

(Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/44, čl. 6 odst. 2 písm. c))

4. Sbližování právních předpisů – Právní ochrana biotechnologických vynálezů – Směrnice 98/44 – Vyloučení patentovatelnosti odporující veřejnému pořádku a dobrým mravům – Použití lidských embryí pro průmyslové nebo obchodní účely – Rozsah

(Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/44, čl. 6 odst. 2 písm. c))

Summary

1. Výraz „lidské embryo“ uvedený v čl. 6 odst. 2 směrnice 98/44 o právní ochraně biotechnologických vynálezů je třeba pro účely uvedené směrnice chápat jakožto autonomní pojem unijního práva, který musí být na celém jejím území vykládán jednotně. Tento závěr je odůvodněn předmětem a účelem směrnice. Kdyby totiž nebyl pojem „lidské embryo“ definován jednotně, vyvstalo by nebezpečí, že by se autoři určitých biotechnologických vynálezů pokusili požádat o jejich patentování v členských státech, ve kterých je pojem „lidské embryo“ koncipován co nejúže, a které jsou tedy co do povolování patentů nejliberálnější, jelikož patentovatelnost těchto vynálezů by byla v jiných členských státech vyloučena. Taková situace by narušila řádné fungování vnitřního trhu, jež je účelem uvedené směrnice.

(viz body 26, 28)

2. Ačkoli je cílem směrnice 98/44 o právní ochraně biotechnologických vynálezů podpora investic do oblasti biotechnologie, musí být při využívání biologického materiálu lidského původu dodržována základní práva a především lidská důstojnost. Kontext a cíl směrnice ukazují, že unijní zákonodárce zamýšlel vyloučit jakoukoli možnost patentovatelnosti, pokud by tím mohlo být narušeno respektování lidské důstojnosti. Z toho vyplývá, že pojem lidské embryo ve smyslu čl. 6 odst. 2 písm. c) směrnice musí být chápán široce.

V této souvislosti musí být toto ustanovení vykládáno v tom smyslu, že lidským embryem je každé lidské vajíčko po oplodnění, každé neoplodněné lidské vajíčko, do kterého bylo implantováno buněčné jádro ze zralé lidské buňky, a každé neoplodněné lidské vajíčko, které bylo partenogenezí stimulováno k dělení a dalšímu vývoji. Je na vnitrostátním soudu, aby ve světle vývoje vědeckých poznatků zjistil, zda je kmenová buňka získaná z lidského embrya ve stadiu blastocysty lidským embryem ve smyslu tohoto ustanovení.

(viz body 32, 34, 38 a výrok 1)

3. Vyloučení patentovatelnosti týkající se použití lidských embryí pro průmyslové nebo obchodní účely, uvedené v čl. 6 odst. 2 písm. c) směrnice 98/44 o právní ochraně biotechnologických vynálezů se vztahuje i na použití pro účely vědeckého výzkumu, přičemž patentovat lze pouze použití k terapeutickému či diagnostickému účelu, k němuž dochází na lidském embryu a je pro ně prospěšné. Udělení patentu na vynález totiž v zásadě implikuje jeho průmyslové nebo obchodní využití a i když je nutno odlišovat účel spočívající ve vědeckém výzkumu od průmyslového či obchodního účelu, nelze použití lidských embryí pro výzkumné účely, jež je předmětem přihlášky k patentu, oddělit od samotného patentu a práv, která jsou s ním spojená.

(viz body 41, 43, 46 a výrok 2)

4. V případě věci, která se týká patentovatelnosti vynálezu, jehož předmětem je získávání neurálních progenitorových buněk, které předpokládá použití kmenových buněk pocházejících z lidského embrya ve stadiu blastocysty, což obnáší zničení uvedeného embrya, musí být vynález – i když se patentové nároky netýkají použití lidských embryí – považován za nepatentovatelný, jelikož realizace vynálezu vyžaduje zničení lidských embryí. V tomto případě je totiž třeba vycházet z toho, že dochází k použití lidských embryí ve smyslu čl. 6 odst. 2 písm. c) směrnice o právní ochraně biotechnologických vynálezů. Skutečnost, že k tomuto zničení dochází případně ve stadiu daleko předcházejícím realizaci vynálezu, tak jako v případě získávání embryonálních kmenových buněk z linie kmenových buněk, které lze sestavit jedině zničením lidských embryí, je v tomto ohledu bezvýznamná.

Za těchto podmínek musí být čl. 6 odst. 2 písm. c) uvedené směrnice vykládán tak, že vylučuje patentovatelnost vynálezu, jestliže technická informace, která je předmětem patentové přihlášky, vyžaduje předchozí zničení lidských embryí nebo jejich použití jako výchozího materiálu, bez ohledu na stadium, ve kterém k nim dochází, a to i když popis nárokované technické informace použití lidských embryí nezmiňuje.

(viz body 48–49, 52 a výrok 3)