35

Za těchto okolností se Riigikohus (Nejvyšší soud) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky: „1) Je třeba v případě zpětného získávání projektové dotace poskytnuté v rámci opatření ‚Leader‘, pokud byla dotace poskytnuta dne 6. září 2011, poslední splátka vyplacena dne 19. listopadu 2013, porušení konstatováno dne 4. prosince 2014 a rozhodnutí o navrácení přijato dne 27. ledna 2015, použít ve vztahu k požadavku trvání operace článek 72 nařízení [č. 1698/2005] nebo čl. 71 odst. 1 nařízení [č. 1303/2013]? Je za těchto okolností získávání zpět založeno na čl. 33 odst. 1 nařízení [č. 1290/2005] nebo článku 56 nařízení [č. 1306/2013]? 2) a) V případě odpovědi na první otázku v tom smyslu, že se použije nařízení č. 1698/2005, je třeba skutečnost, že spolek, který obdržel dotaci, pronajímá předmět investice (plachetnici), nabytý na základě projektové dotace poskytnuté v rámci opatření ‚Leader‘, jinému spolku, který plachetnici využívá pro stejnou činnost, pro jakou byla dotace příjemci poskytnuta, považovat za významnou změnu ve smyslu čl. 72 odst. 1 písm. a) nařízení č. 1698/2005, která ovlivňuje povahu nebo podmínky provádění investice nebo poskytuje některému subjektu neoprávněnou výhodu? Musí platební agentura členského státu za účelem splnění podmínky týkající se neoprávněné výhody konstatovat, v čem konkrétně výhoda spočívala? Je-li odpověď na tuto otázku kladná, může neoprávněná výhoda spočívat v tom, že skutečný uživatel předmětu investice by při podání stejné žádosti projektovou dotaci nezískal? b) V případě odpovědi na první otázku v tom smyslu, že se použije nařízení č. 1303/2013, je třeba skutečnost, že spolek, který obdržel dotaci, pronajímá předmět investice (plachetnici), nabytý na základě projektové dotace poskytnuté v rámci opatření ‚Leader‘, jinému spolku, který plachetnici využívá pro stejnou činnost, pro jakou byla dotace příjemci poskytnuta, považovat za podstatnou změnu nepříznivě ovlivňující povahu, cíle nebo prováděcí podmínky investice ve smyslu čl. 71 odst. 1 písm. c) nařízení č. 1303/2013, která by vedla k ohrožení jejích původních cílů? 3) a) V případě odpovědi na první otázku v tom smyslu, že se použije nařízení č. 1698/2005, je třeba skutečnost, že příjemce dotace pronajímá předmět investice (plachetnici), nabytý na základě projektové dotace poskytnuté v rámci opatření ‚Leader‘, jinému spolku, který plachetnici využívá pro stejnou činnost, pro jakou byla dotace příjemci poskytnuta, považovat za významnou změnu ve smyslu čl. 72 odst. 1 písm. b) nařízení č. 1698/2005, která je důsledkem změny formy vlastnictví určitého prvku infrastruktury nebo ukončení či přemístění produkční činnosti, a to s ohledem na skutečnost, že vlastník plachetnice se nezměnil, avšak příjemce dotace již není přímým, ale nepřímým držitelem plachetnice a dosahuje příjmů z pronájmu namísto příjmů z poskytování služby popsané v žádosti? b) V případě odpovědi na první otázku v tom smyslu, že se použije nařízení č. 1303/2013, je třeba skutečnost, že spolek, který obdržel dotaci, pronajímá předmět investice (plachetnici), nabytý na základě projektové dotace poskytnuté v rámci opatření ‚Leader‘, jinému spolku, který plachetnici využívá pro stejnou činnost, pro jakou byla dotace příjemci poskytnuta, považovat za změnu vlastnictví položky infrastruktury, která podniku poskytuje nepatřičnou výhodu, ve smyslu čl. 71 odst. 1 písm. b) nařízení č. 1303/2013, a to s ohledem na skutečnost, že vlastník plachetnice se nezměnil, avšak příjemce dotace již není přímým, ale nepřímým držitelem plachetnice a dosahuje příjmů z pronájmu namísto příjmů z poskytování služby popsané v žádosti? Musí platební agentura členského státu za účelem splnění podmínky týkající se neoprávněné výhody konstatovat, v čem konkrétně výhoda spočívala? Je-li odpověď na tuto otázku kladná, může neoprávněná výhoda spočívat v tom, že skutečný uživatel předmětu investice by při podání stejné žádosti projektovou dotaci nezískal? 4) Může být příjemci dotace ve vnitrostátním nařízení, které upravuje opatření ‚Leader‘, uložena povinnost udržovat předmět investice po dobu pěti let s přísnějšími požadavky, než jaké jsou stanoveny v čl. 72 odst. 1 nařízení č. 1698/2005 nebo čl. 71 odst. 1 nařízení č. 1303/2013? 5) Je-li odpověď na čtvrtou otázku záporná, je třeba mít za to, že ustanovení vnitrostátního nařízení, podle něhož je příjemce projektové dotace povinen předmět nabytý na základě projektové dotace náležitě udržovat a užívat po dobu minimálně pěti let od výplaty poslední splátky dotace, a výklad tohoto ustanovení, že posledně uvedené předpokládá, že příjemce dotace osobně užívá předmět investice, jsou v souladu s čl. 72 odst. 1 nařízení č. 1698/2005 nebo s čl. 71 odst. 1 nařízení č. 1303/2013? 6) Je nutné za nesrovnalost ve smyslu čl. 33 odst. 1 nařízení č. 1290/2005 nebo článku 56 nařízení č. 1306/2013 považovat případ, kdy příjemce dotace neprovede operaci, která nebyla požadována vnitrostátním nařízením, jenž upravuje opatření ‚Leader‘, ale kterou příjemce dotace sám uvedl ve ‚Shrnutí cílů a činností operace a investice‘ obsaženém v žádosti o dotaci a která byla jedním z kritérií, na základě nichž byly žádosti posuzovány pro účely jejich řazení dle priority? 7) Je-li odpověď na šestou otázku kladná, je třeba mít za to, že zpětné získávání je protiprávní, neboť k němu dochází před uplynutím pěti let od poslední splátky a příjemce dotace porušení ukončí během soudního řízení týkajícího se zpětného získávání?“