19

Za těchto podmínek se Areios Pagos (kasační soud, Řecko) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky: „1) Představuje přijetí členským státem takové vnitrostátní právní úpravy, která se uplatní na státní orgány, orgány územních celků a právnické osoby veřejného práva a na všechny subjekty (soukromoprávní právnické osoby), které jsou součástí veřejného sektoru v širším slova smyslu, jakožto zaměstnavatele, jako jsou ustanovení § 34 odst. 1 písm. c), odst. 3 prvního pododstavce a odst. 4 zákona č. 4024/2011, podle kterých jsou zaměstnanci výše uvedených subjektů zaměstnaní v soukromoprávním pracovním poměru, zařazeni do režimu personální rezervy po dobu nepřesahující 24 měsíců, a to na základě jediného hmotněprávního kritéria, které je založeno na blížícím se odchodu do plného důchodu, tj. pokud pracovník splnil podmínky pro nárok na plný starobní důchod, a to 35 let účasti na sociálním pojištění v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2013, a rovněž s ohledem na skutečnost, že podle příslušných právních předpisů v oblasti sociálního pojištění platných v rozhodné době bylo vyžadováno, s výjimkou případů, které nejsou v projednávané věci relevantní, aby pojištěný dosáhl (alespoň) 10500 pracovních dnů (35 let) pojištění u [Idryma Koinonikon Asfaliseon (IKA) (instituce sociálního zabezpečení)] nebo u jiné pojišťovny zaměstnanců a dosáhl (alespoň) 58 let věku, aniž by bylo samozřejmě vyloučeno, v závislosti na okolnostech konkrétního případu, že výše uvedená doba pojištění (35 let) byla dosažena v jiném věku, nepřímou diskriminaci na základě věku ve smyslu čl. 2 odst. 1 a odst. 2 písm. b) a čl. 3 odst. 1 písm. c) směrnice 2000/78? 2) V případě kladné odpovědi na první otázku, může být zavedení režimu personální rezervy objektivně a rozumně odůvodněno ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. b) bodu i) a čl. 6 odst. 1 písm. a) směrnice 2000/78 bezprostřední potřebou zajistit organizační, provozní a rozpočtové výsledky, zejména naléhavou potřebou snížit veřejné výdaje tak, aby bylo do konce roku 2011 dosaženo konkrétních kvantitativních cílů stanovených ve střednědobém rozpočtovém rámci, jak jsou uvedeny v důvodové zprávě k zákonu [č. 4024/2011], s cílem dodržet závazky přijaté Řeckou republikou vůči svým věřitelům za účelem na jedné straně vyřešení vážné a dlouhodobé hospodářské a finanční krize, ve které se tento stát ocitl, a na druhé straně konsolidovat veřejné finance a omezit expanzi veřejného sektoru? 3) V případě kladné odpovědi na druhou předběžnou otázku, a) je přijetí takového opatření, jako je opatření stanovené v § 34 odst. 1 písm. c) zákona č. 4024/2011, které stanoví drastické snížení platů zaměstnanců, kteří podléhají režimu personální rezervy, na 60 % jejich základního platu, který pobírali v okamžiku svého zařazení do uvedeného režimu, aniž by tito zaměstnanci byli povinni pracovat pro dotyčný subjekt, a které vede (de facto) ke ztrátě případného zvýšení platu a kariérního postupu za období od jejich zařazení do režimu personální rezervy až do jejich propuštění z důvodu odchodu do plného důchodu, přiměřeným a nezbytným prostředkem pro dosažení výše uvedeného cíle ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. b) bodu i) a čl. 6 odst. 1 písm. a) směrnice 2000/78, a to s ohledem na následující kumulativní skutečnosti: i) těmto zaměstnancům je po dobu zařazení do personální rezervy zachována možnost najít si jiné zaměstnání (v soukromém sektoru) nebo vykonávat samostatně výdělečnou činnost, aniž ztratí nárok na pobírání výše uvedené procentní části základního platu, vyjma případu, kdy odměna nebo příjmy plynoucí z nového zaměstnání nebo nové činnosti přesahují výši odměny, kterou tito zaměstnanci pobírali před zařazením do režimu personální rezervy, přičemž v takovém případě se výše uvedená část základního platu snižuje o takto získaný přebytek – čl. 34 odst. 1 písm. f) zákona č. 4024/2011, ii) veřejný subjekt, který je zaměstnavatelem, a v případě jeho zrušení [národní agentura pro zaměstnanost], přebírá povinnost platit až do odchodu do důchodu dotyčné instituci sociálního pojištění příspěvky na sociální zabezpečení za zaměstnavatele i za zaměstnance, které odpovídají příspěvkům na základní důchod, na zdravotní pojištění a doplňkové zdravotní pojištění a na doplňkové důchodové pojištění, vypočtené na základě odměny, kterou tento zaměstnanec pobíral před zařazením do režimu personální rezervy – § 34 odst. 1 písm. d) zákona č. 4024/2011, iii) jsou stanoveny výjimky z režimu personální rezervy pro zranitelné sociální skupiny, které potřebují ochranu (pokud byl manžel dotyčného zaměstnance zařazen do režimu personální rezervy, pokud vyživovaný manžel nebo vyživované dítě žijící ve společné domácnosti s dotyčným zaměstnancem mají stupeň invalidity nejméně 67 %, pokud má dotyčný zaměstnanec stupeň invalidity nejméně 67 %, pokud je dotyčný zaměstnanec hlavou početné rodiny, nebo v případě rodiče samoživitele žijícího ve společné domácnosti a závislých na dotčeném zaměstnanci) – § 34 odst. 1 písm. b) zákona č. 4024/2011, iv) je přednostně nabídnuta možnost převedení těchto zaměstnanců na jiná volná pracovní místa v orgánech subjektů veřejného sektoru na základě objektivních kritérií založených na zásluhách prostřednictvím zařazení do pořadníků [Vrchní rady pro výběr zaměstnanců] – § 34 odst. 1 písm. a) zákona č. 4024/2011 – která je však fakticky omezena z důvodu drastického omezení náboru zaměstnanců jednotlivými subjekty veřejného sektoru z důvodu nutnosti snížit výdaje, v) je zajištěno přijetí opatření ke splácení úvěrů na nemovitosti, které zaměstnancům zařazeným do režimu personální rezervy poskytla Státní depozitní pokladna a byla uzavřena dohoda mezi státem a Asociací řeckých bank s cílem usnadnit splácení půjček, které tito zaměstnanci obdrželi od ostatních bank, a to v závislosti na jejich celkovém rodinném příjmu a majetkové situaci – § 34 odst. 10 a 11 zákona č. 4024/2011, vi) pozdější znění zákona (§ 1 odst. 15 zákona 4038/2012 – FEK A’ 14) stanoví, že přijetí aktu o přiznání nároku na starobní důchod a příkaz k jeho vyplacení zaměstnancům uvedeným v bodě ii) a iii) musí být vydán s nejvyšší prioritou, a to nejpozději do čtyř měsíců od jejich propuštění a od předložení příslušné dokumentace za účelem přiznání starobního důchodu, a vii) výše uvedená ztráta kariérního postupu a zvýšení platu za období, kdy jsou zaměstnanci zaměstnaní na základě soukromoprávního pracovního poměru zařazeni do režimu personální rezervy a do svého propuštění z důvodu odchodu do plného důchodu ve většině případů, včetně projednávané věci, nenastane, jelikož zaměstnanec v důsledku svého dlouhodobého setrvání ve veřejném orgánu vyčerpal možnosti růstu v rámci platových tříd nebo kariérního postup stanovené příslušnými právními předpisy? b) Je přijetí takového opatření, jako je opatření uvedené v § 34 odst. 1 písm. e) zákona č. 4024/2011, které vede k úplné (nebo částečné) zrušení odstupného stanoveného v § 8 druhém pododstavci zákona č. 3198/1955 v případě propuštění nebo skončení pracovního poměru zaměstnance z důvodu splnění podmínek pro vznik nároku na starobní důchod v plné výši, jež odpovídá 40 % odstupného při propuštění stanoveného pro zaměstnance s doplňkovým pojištěním (a které, pokud jde o subjekty, které jsou veřejně prospěšnými organizacemi nebo jsou dotovány státem, jako je žalovaná právnická osoba soukromého práva, nesmí překročit částku 15000 eur) z důvodu započtení snížené odměny pobírané v době zařazení do personální rezervy do tohoto odstupného, přiměřeným a nezbytným prostředkem k dosažení výše uvedeného cíle ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. b) bodu i) a čl. 6 odst. 1 písm. a) směrnice 2000/78, a to s ohledem na skutečnost, že v každém jiném případě by dotčený zaměstnanec toto snížené odstupné v souladu s výše uvedenými pracovněprávními předpisy obdržel, a to pokud by sám dal výpověď i pokud by byl propuštěn orgánem, který byl jeho zaměstnavatelem?“