Keywords

Summary



Keywords

1. Evropská společenství – Orgány – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č.1049/2001, čl. 4 odst. 1 písm. a))

2. Evropská společenství – Orgány – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 1 písm. a); nařízení Rady č. 2580/2001)

3. Evropská společenství – Orgány – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č.1049/2001, čl. 9 odst. 3]

Summary

1. Rozsah přezkumu legality, který přísluší soudu Společenství na základě článku 230 ES, se může měnit podle zohledňovaných oblastí. Co se týče soudního přezkumu dodržování zásady proporcionality, je třeba zákonodárci Společenství přiznat širokou posuzovací pravomoc v oblastech, které z jeho strany předpokládají volby politické, ekonomické a sociální povahy a v jejichž rámci má zákonodárce provést komplexní posouzení. Legalita dotčeného opatření může být dotčena pouze zjevně nepřiměřeným charakterem opatření přijatého v těchto oblastech ve vztahu k cíli, který hodlá příslušný orgán sledovat.

Co se týče rozsahu soudního přezkumu legality rozhodnutí Rady, kterým odepřela přístup veřejnosti k dokumentu z důvodu jedné z výjimek týkajících se veřejného zájmu uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, je třeba Radě přiznat široký prostor pro uvážení, aby mohla určit, zda zpřístupnění dokumentů spadajících do oblastí, na které se vztahují uvedené výjimky, může poškodit veřejný zájem. Přezkum legality takového rozhodnutí soudem Společenství se proto musí omezit na ověření dodržení procesních pravidel a pravidel týkajících se odůvodnění, věcné správnosti skutkových zjištění, jakož i neexistence zjevně nesprávného posouzení a zneužití pravomoci.

(viz body 32–34)

2. Cílem nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise je poskytnout široké veřejnosti právo na přístup k dokumentům orgánů, a nikoliv stanovit pravidla určená k ochraně zvláštního zájmu, který může mít určitá osoba na přístupu k některému z dokumentů. Ze znění čl. 4 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení mimoto vyplývá, že pokud jde o výjimky z práva na přístup uvedené v tomto ustanovení, je orgán povinen odepřít tento přístup, pokud by zpřístupnění dokumentu veřejnosti mohlo poškodit zájmy, které zmíněné ustanovení chrání, aniž by bylo na rozdíl od toho, co stanoví například odstavec 2 téhož článku, v tomto případě namístě vyvažovat požadavky spojené s ochranou zmíněných zájmů a požadavky vyplývající z jiných zájmů. V důsledku toho nemůže být zvláštní zájem žalobce na tom, aby dosáhl předání dokumentů, zohledněn orgánem, který má rozhodnout, zda by zpřístupnění dokumentů veřejnosti poškodilo zájmy chráněné uvedeným ustanovením a jenž má v takovém případě odepřít požadovaný přístup.

I kdyby navrhovatel měl právo být podrobně seznámen s povahou a důvodem obvinění vzneseného proti němu z důvodu jeho zápisu na seznam osob podléhajících zmrazení finančních prostředků a jiných finančních a hospodářských zdrojů zavedený nařízením č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a toto právo by s sebou neslo přístup k dokumentům, kterými disponuje Rada, takové právo nemůže být vykonáno specificky využitím mechanismů přístupu veřejnosti k dokumentům zavedených nařízením č. 1049/2001.

(viz body 43, 46–48)

3. Článek 9 odst. 3 nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise upřesňuje, že citlivé dokumenty se zaznamenávají do rejstříku a uvolňují pouze se souhlasem jejich původce. Zmíněný orgán je tak oprávněn vyžadovat utajení, pokud jde o samotnou existenci citlivého dokumentu a má také právo mít námitky vůči zpřístupnění jeho totožnosti v případě, že by existence uvedeného dokumentu vešla ve známost. Takový závěr, který je tak jediný možný s ohledem na znění tohoto ustanovení, lze vysvětlit s ohledem na zvláštní povahu dokumentů uvedených v odstavci 1 tohoto článku, jejichž velmi citlivý obsah odůvodňuje, jak vyplývá z devátého bodu odůvodnění zmíněného nařízení, aby se s nimi zacházelo zvláštním způsobem. Uvedený závěr nemůže být tudíž považován za nepřiměřený z důvodu, že pro žadatele, proti němuž je namítáno takové odepření přístupu k citlivému dokumentu, tak může být identifikace státu, z něhož pochází tento dokument, obtížnější, či dokonce prakticky nemožná.

(viz body 101–103)