ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
97

V napadeném rozhodnutí se Komise domnívala, že by soukromý investor nejednal stejným způsobem jako SEA, aby zaručil návrat k životaschopnosti své dceřiné společnosti Sea Handling. Komise se totiž v podstatě zaprvé domnívala, že „víceletá strategie úhrady ztrát“ neodráží „chování rozumného soukromého investora“ (bod 225 odůvodnění napadeného rozhodnutí), jelikož rozumný soukromý investor by „slepě nepřijal [právně závazný] víceletý závazek“, ale snažil by se každoročně rozhodovat o tom, zda do podniku vloží nové prostředky, na základě výsledků restrukturalizace a perspektivy budoucí životaschopnosti (bod 226 odůvodnění napadeného rozhodnutí); zadruhé i přes svůj význam plány obchodního rozvoje společnosti SEA a Sea Handling toto rozhodnutí o krytí ztrát po dobu několika let nezmiňují, ani neuvádějí analýzu alternativních scénářů, kterou by běžně pečlivý soukromý investor požadoval v takové situaci, ale uvádějí pouze část restrukturalizace, a v každém případě by takový investor nepřijal takové rozhodnutí o investici, přinejmenším bez předchozího odhadu výše kapitálu, který bude třeba investovat, nebo důkladného auditu (body 228, 229, 268, 289 a 296 odůvodnění napadeného rozhodnutí); zatřetí by takový investor „posoudil riziko, že tato opatření mohou již od prvního kapitálového vkladu představovat protiprávní a případně neslučitelné státní podpory, a zabýval by se tedy dopadem případného navrácení takovýchto podpor na výnosnost své investice“ (bod 232 odůvodnění napadeného rozhodnutí); začtvrté by takový investor „neprovedl kapitálové vklady roku 2002 bez dostatečně detailního obchodního plánu vycházejícího ze solidních a spolehlivých předpokladů, který by podrobně popisoval opatření nezbytná pro obnovení životaschopnosti podniku, analyzoval různé možné scénáře a prokazoval, že investice zajistí návratnost, která bude pro investora uspokojivá (s přihlédnutím k implicitnímu riziku) z hlediska dividend, zvýšení hodnoty jeho podílu nebo jiných výhod“ (bod 236 odůvodnění napadeného rozhodnutí); zapáté takový investor by se nespokojil s perspektivou oživení ziskovosti na konci období restrukturalizace v délce přibližně deseti let, kdyby neměl předtím k dispozici „prognózu ukazující, že zisky předpokládané díky strategii střednědobé a dlouhodobé úhrady ztrát – z hlediska dividend, zvýšení hodnoty majetkových podílů, zamezeného poškození image atd. – jsou vyšší než kapitál vložený za účelem vyrovnání těchto ztrát“, namísto provedení „snížení míry investic společnosti SEA Handling“ nebo „prognóz, které se snažily zkrátit dobu restrukturalizace s cílem obnovit životaschopnost v přiměřené lhůtě a minimalizovat ztráty“ (body 290, 294 a 309 odůvodnění napadeného rozhodnutí), a zašesté z důvodu „neexistence posouzení ztráty image společnosti SEA [spojené s převodem služeb pozemního odbavení na externího poskytovatele] nebo rizik vzniku její odpovědnosti, nebo dokonce dlouhodobých výhledů nepřímé [návratnosti]“ by rozumný investor neinvestoval tak značnou částku, jako byla částka, která byla předmětem příkazu k navrácení (body 292 a 293 odůvodnění napadeného rozhodnutí).
314

Zadruhé, pokud jde o poskytnutí spravedlivé náhrady žalobcům a za předpokladu, že lze mít za to, že první řada škodlivých opatření zbavuje žalobce jejich práva na vlastnictví, je třeba připomenout, že bez platby částky, která je přiměřená vzhledem k hodnotě dotčeného majetku, by zbavení vlastnictví obvykle představovalo nepřiměřený zásah do práva na vlastnictví (v tomto smyslu viz rozsudek ESLP ze dne 21. února 1986, James a další c. Spojené království, CE:ECHR:1986:0221JUD 000879379, bod 54). V případě cenného papíru se výše splatné náhrady posuzuje ve vztahu ke skutečné tržní hodnotě tohoto cenného papíru v okamžiku přijetí sporné úpravy, a nikoli ve vztahu k jeho jmenovité hodnotě nebo k částce, kterou jeho držitel doufal, že získá v době jeho nabytí (v tomto smyslu viz rozsudek ESLP ze dne 21. července 2016, Mamatas a další v. Řecko, CE:ECHR: 2016:0721JUD 006306614, bod 112). V projednávaném případě Tribunálu nepřísluší, aby in abstracto odhadoval výši hypotetické náhrady, kterou žalobci měli za okolností projednávaného případu obdržet. Je však třeba připomenout, že pokud by nedošlo k rekapitalizaci dotčených bank, těmto by hrozilo, že by musely ukončit činnost a byly by ohroženy neřízeným úpadkem (viz bod 294 výše). Žalobci však neprokázali, že byla skutečná tržní hodnota jejich majetku za těchto okolností taková, že bylo namístě jim vyplácet náhradu.
Navíc není nutné, aby se ekonomická analýza nákladů a výnosů provedla na základě přesného výpočtu jednotlivých nákladů v případě, že budou opatření učiněna, a v případě, že učiněna nebudou. Takové přesné výpočty bude ve většině případů nemožné provést, jelikož v kontextu uplatňování zásady obezřetnosti jejich výsledky závisí na různých proměnných, které jsou z povahy věci neznámé. Pokud by byly všechny důsledky učiněných či neučiněných opatření totiž známy, nebylo by nutné uplatňovat zásadu obezřetnosti, ale bylo by možné rozhodnout na základě jistot. Závěrem lze konstatovat, že požadavky sdělení o zásadě obezřetnosti jsou splněny, pokud se dotyčný orgán, v projednávaném případě Komise, skutečně seznámil s pozitivními a negativními ekonomickými či jinými účinky, které mohou být vyvolány v případě, že budou opatření učiněna, a v případě, že učiněna nebudou, a že je při svém rozhodování zohlednil. Naopak není nezbytné, aby se tyto účinky přesně vyčíslily, pokud to není možné nebo by to vyžadovalo nepřiměřené úsilí.
460

Navíc není nutné, aby se ekonomická analýza nákladů a výnosů provedla na základě přesného výpočtu jednotlivých nákladů v případě, že budou opatření učiněna, a v případě, že učiněna nebudou. Takové přesné výpočty bude ve většině případů nemožné provést, jelikož v kontextu uplatňování zásady obezřetnosti jejich výsledky závisí na různých proměnných, které jsou z povahy věci neznámé. Pokud by byly všechny důsledky učiněných či neučiněných opatření totiž známy, nebylo by nutné uplatňovat zásadu obezřetnosti, ale bylo by možné rozhodnout na základě jistot. Závěrem lze konstatovat, že požadavky sdělení o zásadě obezřetnosti jsou splněny, pokud se dotyčný orgán, v projednávaném případě Komise, skutečně seznámil s pozitivními a negativními ekonomickými či jinými účinky, které mohou být vyvolány v případě, že budou opatření učiněna, a v případě, že učiněna nebudou, a že je při svém rozhodování zohlednil. Naopak není nezbytné, aby se tyto účinky přesně vyčíslily, pokud to není možné nebo by to vyžadovalo nepřiměřené úsilí.
19

Pokud jde v projednávané věci o vymezení relevantní veřejnosti, odvolací senát měl za to, že výrobky spadající do tříd 25 a 34 jsou určeny široké veřejnosti a služby spadající do třídy 35 jsou určeny jak široké veřejnosti, tak odborné veřejnosti. Z toho vyvodil, že existenci nebezpečí záměny je třeba posuzovat při zohlednění vnímání označení průměrným spotřebitelem, který patří jak k široké veřejnosti, tak k odborné veřejnosti, a to konkrétně španělským spotřebitelem vzhledem k tomu, že námitky byly především založeny na španělských ochranných známkách.
176

Žalobci podotkli, že dovozy z Indie, Tchaj-wanu a Thajska, vyjádřené v procentech unijní spotřeby, která během obou zkoumaných období činila přibližně 2119425 metrických tun (MT), se zvýšily přibližně z 3,8 % v období od září 2012 do května 2013 na 5,6 % v období od června 2013 do února 2014. Ceny dovozů z těchto tří zemí spadly mezi oběma obdobími o 88 eur/MT, a to z 1202 eur/MT v období od září 2012 do května 2013 na 1114 eur/MT v období od června 2013 do února 2014. Pro žalobce je tedy zjevné, že protiprávní neprodloužení dotčeného antidumpingového cla mělo za následek okamžité a citelné zvýšení dovozů z Indie, Tchaj-wanu a Thajska, stejně jako citelný pád cen, což mělo negativní dopad na hospodářské výsledky žalobců.
182

V replice žalobkyně zaprvé tvrdí, že pokud měla Komise chybně za to, že nemá právo předložit studie aktualizované v listopadu 2012, měla v napadeném rozhodnutí použít zcela stejnou analýzu cenové koncentrace, jakou použila v ON, čímž by jí umožnila zpochybnit před Tribunálem věcné chyby této analýzy, vzhledem k tomu, že z judikatury vyplývá, že Komise může odmítnout argumenty vznesené v odpovědi na ON na základě argumentů a důvodů neuvedených v ON, ale že nemůže vycházet z jiných poznatků, než byly v ON uvedeny.
221

Společnost SNCM vytýká Komisi, že nezanalyzovala dopad, který by mělo zrušení doplňkové služby na skutečně zjištěnou nabídku, což ji vedlo k nadhodnocení soukromých podnikatelských podnětů, které mohly tuto službu nahradit. Nejprve, nic v napadeném rozhodnutí totiž nenaznačuje, že by služby společnosti Corsica Ferries s vyplutím z města Toulon a služby společnosti SNCM s vyplutím z Marseille byly vzájemně dokonale zaměnitelné. Dále nic neprokazuje, že bez jakékoliv smlouvy o veřejné službě by nabídka společnosti Corsica Ferries byla způsobilá zaručit nepřerušovanost a pravidelnost služby odpovídající nepřerušovanosti a pravidelnosti doplňkové služby. Konečně v případě zrušení poskytovaných vyrovnání by byla samotná přítomnost společnosti SNCM na trhu zpochybněna, což by společnost Corsica Ferries stavělo do téměř monopolního postavení a vedlo by jí ke značnému zvýšení jejích sazeb a ke snížení kvality její služby.
1

Dne 15. července 2013 předložil žalobce, Bürgerausschuss für die Bürgerinitiative Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe, ve složení: Hans Heinrich Hansen, Hunor Kelemen, Karl-Heinz Lambertz, Jannewietske Annie De Vries, Valentin Inzko, Alois Durnwalder a Anke Spoorendonk, Evropské komisi návrh evropské občanské iniciativy nazvané „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ (dále jen „navrhovaná EOI“), jehož předmětem bylo podle minimálních informací poskytnutých podle čl. 4 odst. 1 prvního pododstavce nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 ze dne 16. února 2011 o občanské iniciativě (Úř. věst. 2011, L 65, s. 1) ve spojení s přílohou II téhož nařízení (dále jen „požadované informace“) vyzvat „Evropskou unii ke zvýšení ochrany příslušníků národnostních a jazykových menšin a posílení kulturní a jazykové rozmanitosti Unie“. Z týchž údajů poskytnutých v rámci požadovaných informací plyne, že cíli evropské občanské iniciativy bylo vyzvat Evropskou unii „k přijetí souboru legislativních aktů ke zvýšení ochrany příslušníků národnostních a jazykových menšin a k posílení kulturní a jazykové rozmanitosti [na jejím území]“ a že „[t]yto akty by měly obsahovat opatření týkající se regionálních a menšinových jazyků, vzdělávání a kultury, regionální politiky, zapojení občanů, rovnosti, mediálního obsahu, jakož i státní podpory poskytované regionálními orgány“.
120

Stran argumentace uváděné v této souvislosti v žalobní odpovědi Komise, podporovaná Spojeným královstvím, správně odpovídá, že příslušné anglické soudy v souvislosti s takovými preventivními opatřeními, jako jsou opatření dotčená v projednávaném případě, odmítly kvazitrestněprávní kritérium uplatněné ve věci, v níž byl vydán rozsudek Gough and Another v Chief Constable of Derbyshire [2002] EWCA Civ 351. Pokud jde o provádění opatření, o nichž bylo rozhodnuto na úrovni Organizace spojených národů, je správný přístup v anglickém právu, jak byl stanoven Court of Appeal (England & Wales) (odvolací soud) ve věcech Secretary of State for the Home Department v. MB [2006] EWCA Civ 1140, [2007] QB 415 a Youssef v. Secretary of State for Foreign & Commonwealth Affairs [2013] EWCA Civ 1302 [2014] 2 WLR 1082, založen na testu, zda existuje „důvodné podezření“ (tj. existence skutečností vzbuzujících podezření).
Rozsudek Tribunálu (třetího senátu) ze dne 28. ledna 2015 – Argo Development and Manufacturing v. OHIM – Clapbanner (ztvárnění reklamních předmětů)

(Věc T‑41/14)

„(Průmyslový) vzor Společenství — Řízení o prohlášení neplatnosti — Zapsaný (průmyslový) vzor Společenství představující reklamní předmět — Starší (průmyslové) vzory Společenství — Důvody neplatnosti — Novost — Individuální povaha — Informovaný uživatel — Míra volnosti původce — Odlišný celkový dojem — Články 4, 5, 6 a čl. 25 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 6/2002“

1. (Průmyslové) vzory Společenství — Podmínky ochrany — (Průmyslový) vzor představující součást složeného výrobku — Součást, která při obvyklém používání výrobku musí zůstat viditelná, aby byla považována za novou a mající individuální povahu [Nařízení Rady č. 6/2002, čl. 3 písm. c) a čl. 4 odstavce 2 a 3] (viz body 14, 15)

2. (Průmyslové) vzory Společenství — Důvody neplatnosti — Nedostatek individuální povahy — (Průmyslový) vzor, který u informovaného uživatele nevyvolává celkový dojem, který se liší od celkového dojmu vyvolaného starším (průmyslovým) vzorem — Kritéria pro posouzení [Nařízení Rady č. 6/2002, čl. 6 odst. 1 a čl. 25 odst. 1 písm. b)] (viz body 26, 27, 29)

3. (Průmyslové) vzory Společenství — Důvody neplatnosti — Střet se starším (průmyslovým) vzorem — (Průmyslový) vzor, který u informovaného uživatele nevyvolává celkový dojem, který se liší od celkového dojmu vyvolaného starším (průmyslovým) vzorem — Informovaný uživatel — Pojem [Nařízení Rady č. 6/2002, čl. 6 odst. 1 čl. 10 odst. 1 a čl. 25 odst. 1 písm. d)] (viz body 34, 51)

4. (Průmyslové) vzory Společenství — Důvody neplatnosti — Střet se starším (průmyslovým) vzorem — (Průmyslový) vzor, který u informovaného uživatele nevyvolává celkový dojem, který se liší od celkového dojmu vyvolaného starším (průmyslovým) vzorem — Kritéria pro posouzení — Volnost původce — Podobnosti mezi (průmyslovými) vzory týkající se společných znaků [Nařízení Rady č. 6/2002, článek 10 a čl. 25 odst. 1 písm. d)] (viz bod 37)

Předmět

Žaloba podaná proti rozhodnutí třetího odvolacího senátu OHIM ze dne 22. října 2013 (věc R 981/2012 3) týkajícímu se řízení o prohlášení neplatnosti mezi společnostmi Argo Development and Manufacturing Ltd a Clapbanner Ltd

Výrok

1) Žaloba se zamítá.
4.

Ochranná známka Společenství — Definice a nabytí ochranné známky Společenství — Absolutní důvody pro zamítnutí — Ochranné známky postrádající rozlišovací způsobilost — Slovní ochranná známka INVESTING FOR A NEW WORLD [Nařízení Rady č. 207/2009, čl. 7 odst. 1 písm. b)] (viz body 26–41)
3.

Ochranná známka Společenství — Definice a nabytí ochranné známky Společenství — Absolutní důvody pro zamítnutí — Ochranné známky, které jsou tvořeny výlučně označeními nebo údaji, které mohou sloužit k označení vlastností výrobku nebo služby — Slovní ochranná známka THE LEADERSHIP COMPANY [Nařízení Rady č. 207/2009, čl. 7 odst. 1 písm. c)] (viz body 23 až 28)
Z článku 1 druhého pododstavce a z přílohy rozhodnutí 2014/774, kterým se podle nařízení č. 517/2014 o fluorovaných skleníkových plynech stanovují referenční hodnoty na období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2017 pro každého výrobce nebo dovozce, který v souladu s nařízením č. 842/2006 oznámil uvedení částečně fluorovaných uhlovodíků na trh, plyne, že množství částečně fluorovaných uhlovodíků (HFC), které výrobci a dovozci uvedli na trh během referenčního období, bylo vypočítáno tak, že se k vyrobenému množství přičetlo dovezené množství, jakož i změna stavu zásob a odečetlo se vyvezené množství.

Žádné ustanovení nařízení č. 517/2014 přitom výslovně nestanoví, že by meziroční změna zásob představovala údaj, který by měl být zohledněn při stanovení referenční hodnoty. Dále není prokázáno, že by meziroční změna zásob představovala relevantní kritérium pro určení množství HFC „uvedených na trh“ ve smyslu čl. 2 bodu 10 uvedeného, zejména v případě společností, které HFC nevyrábějí ani nepoužívají, ale omezují se na jejich dovoz za účelem dalšího prodeje nebo následného vývozu mimo Unii.

Je třeba připustit, že příloha V nařízení č. 517/2014, která má upřesnit stanovení referenční hodnoty, uvádí, že její výpočet se zakládá na množstvích HFC, která výrobci a dovozci uvedli na trh v Unii během referenčního období nebo období přidělování „na základě dostupných údajů“. Okolnost, že příloha V nařízení č. 517/2014 stanoví, že referenční hodnota má být určena na základě dostupných údajů, a že čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení uvádí, že tato hodnota vychází z „ročního průměru množství [HFC], která výrobce nebo dovozce oznámil jako uvedená na trh“, nemůže znamenat, že stanovení referenční hodnoty musí nutně vycházet pouze z údajů oznámených na základě článku 6 nařízení č. 842/2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech.

Používání údajů, které nejsou relevantní pro účely výpočtu množství HFC uvedených na trh, pro stanovení referenční hodnoty, zejména pokud se tak děje pouze z důvodu, že se jedná o „dostupné údaje“, by totiž bylo v rozporu s cílem sledovaným nařízením č. 517/2014, kterým je postupné snižování množství HFC uvedeného na unijní trh. Okolnost, že skladovaná množství byla předmětem oznámení, tedy nutně neznamená, že by měla být zohledněna, pokud by pro stanovení množství HFC uvedených na trh nebyla relevantní. Dále nelze připustit, aby nedostupnost údajů relevantních pro výpočet referenční hodnoty měla za následek, že by tato hodnota neodpovídala množství HFC uvedeným na trh. Je úkolem Komise, aby si od dotčených společností vyžádala chybějící relevantní údaje.

Rozhodnutí 2014/774 tak tím, že pro účely výpočtu referenční hodnoty přiznané společnosti, která HFC nevyrábí ani nepoužívá, zohledňuje meziroční změnu zásob, porušuje nařízení č. 517/2014.

(viz body 44, 51–53, 57, 59, 63 a 69)
Rozsudek Tribunálu (třetího senátu) ze dne 16. června 2015 – Best‑Lock (Europe) v. OHIM – Lego Juris (Tvar figurky na hraní s výstupkem)

(Věc T‑396/14)

„Ochranná známka Společenství — Řízení o prohlášení neplatnosti — Trojrozměrná ochranná známka Společenství — Tvar figurky na hraní s výstupkem — Absolutní důvody pro zamítnutí — Označení tvořené výlučně tvarem, který vyplývá ze samotné povahy výrobku — Označení tvořené výlučně tvarem výrobku, který je nezbytný pro dosažení technického výsledku — Článek 7 odst. 1 písm. e) body i) a ii) nařízení (ES) č. 207/2009“

1. Řízení — Návrh na zahájení řízení — Formální požadavky — Stručný popis žalobních důvodů — Právní důvody neuvedené v návrhu — Odkaz na soubor příloh — Nepřípustnost [Statut Soudního dvora, čl. 21 první pododstavec; jednací řád Tribunálu, čl. 44 odst. 1 písm. c)] (viz bod 17)

2. Ochranná známka Společenství — Přezkumné řízení — Žaloba k unijnímu soudu — Návrh na zahájení řízení — Formální požadavky — Stručný popis žalobních důvodů — Úplné nebo částečné opakování argumentů již dovolávaných před Úřadem — Přípustnost [Statut Soudního dvora, článek 21; jednací řád Tribunálu, čl. 44 odst. 1 písm. c); nařízení Rady č. 207/2009, článek 65] (viz bod 19)

3. Ochranná známka Společenství — Definice a nabytí ochranné známky Společenství — Absolutní důvody pro zamítnutí — Označení tvořená výlučně tvarem výrobku, který je nezbytný pro dosažení technického výsledku — Pojem — Přítomnost nikoli základních vlastností, které nemají technickou funkci — Neexistence dopadu na důvod pro zamítnutí [Nařízení Rady č. 207/2009, čl. 7 odst. 1 písm. e) bod ii)] (viz bod 28)

4. Ochranná známka Společenství — Vzdání se, zrušení a neplatnost — Absolutní důvody neplatnosti — Zápis v rozporu s čl. 7 odst. 1 písm. e) bodem ii) nařízení č. 207/2009 — Trojrozměrná ochranná známka tvořená tvarem figurky na hraní s výstupkem [Nařízení Rady č. 207/2009, čl. 7 odst. 1 písm. e) bod ii)] (viz body 30–34)

Předmět

Žaloba podaná proti rozhodnutí čtvrtého odvolacího senátu OHIM ze dne 26. března 2014 (věc R 1696/2013–4), týkajícímu se řízení o prohlášení neplatnosti mezi společnostmi Best Lock (Europe) Ltd a Lego Juris A/S

Výrok

1) Žaloba se zamítá.
Ustanovení čl. 2 odst. 3 nařízení č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, podle nichž se toto nařízení použije, aniž jsou dotčeny jiné zvláštní předpisy Unie týkající se uvádění produktů na trh, a zejména předpisy o jednotné společné organizaci trhů a o označování potravin, mají být chápána tak, že znamenají, že název lze zapsat do rejstříku zaručených tradičních specialit (ZTS) pouze za předpokladu, že splňuje podmínky uvedení na trh stanovené v nařízení č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“).

V tomto kontextu vyznačujícím se významem, který přikládá evropský zákonodárce sjednocení používání obchodních označení zemědělských produktů za účelem zachování hospodářské soutěže a ochrany spotřebitelů, nelze připustit výklad, podle nějž nařízení č. 1234/2007 a č. 1151/2012 představují alternativní způsoby zápisu názvů zemědělských produktů, jelikož takový výklad by členskému státu umožňoval využít režimu ZTS k obcházení pravidel týkajících se obchodních norem stanovených nařízením č. 1234/2007 a v případě, že by dotčený produkt mohl být uveden na trh, by vedl k tomu, že by tomuto produktu byla přiznána neoprávněná soutěžní výhoda a spotřebitel by byl klamán.

Argument, že toto odůvodnění by snižovalo užitečný účinek nařízení č. 1151/2012 tím, že by bylo nutné další řízení a snížena přitažlivost kvalifikace jako ZTS, rovněž nelze přijmout. Obě nařízení totiž sledují částečně odlišné cíle a stanoví odlišné podmínky. Je logické, že obecné podmínky uvádění zemědělských produktů na trh stanovené nařízením č. 1234/2007 doplňuje specifický a odlišný postup stanovený nařízením č. 1151/2012, který má spotřebitelům zaručit, že určitým zemědělským produktům lze oprávněně přičítat vlastnosti představující jejich přidanou hodnotu.

(viz body 30, 35, 41, 50)
Rozsudek Tribunálu (devátého senátu) ze dne 21. května 2015 – Wine in Black v. OHIM – Quinta do Noval-Vinhos (Wine in Black)

(Věc T‑420/14)

„Ochranná známka Společenství — Námitkové řízení — Přihláška slovní ochranné známky Společenství Wine in Black — Starší slovní ochranná známka Společenství NOVAL BLACK — Relativní důvod pro zamítnutí — Neexistence nebezpečí záměny — Podobnost označení — Článek 8 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 207/2009“

1. Ochranná známka Společenství — Definice a nabytí ochranné známky Společenství — Relativní důvody pro zamítnutí — Námitky majitele starší totožné nebo podobné ochranné známky zapsané pro totožné nebo podobné výrobky nebo služby — Nebezpečí záměny se starší ochrannou známkou — Kritéria pro posouzení [Nařízení Rady č. 207/2009, čl. 8 odst. 1 písm. b)] (viz body 15, 40)

2. Ochranná známka Společenství — Definice a nabytí ochranné známky Společenství — Relativní důvody pro zamítnutí — Námitky majitele starší totožné nebo podobné ochranné známky zapsané pro totožné nebo podobné výrobky nebo služby — Nebezpečí záměny se starší ochrannou známkou — Slovní ochranné známky Wine in Black a NOVAL BLACK [Nařízení Rady č. 207/2009, čl. 8 odst. 1 písm. b)] (viz body 16, 39, 46)

3. Ochranná známka Společenství — Definice a nabytí ochranné známky Společenství — Relativní důvody pro zamítnutí zápisu — Námitky majitele starší totožné nebo podobné ochranné známky zapsané pro totožné nebo podobné výrobky nebo služby — Podobnost dotčených ochranných známek — Kritéria pro posouzení — Kombinovaná ochranná známka [Nařízení Rady č. 207/2009, čl. 8 odst. 1 písm. b)] (viz bod 18)

Předmět

Žaloba podaná proti rozhodnutí prvního odvolacího senátu OHIM ze dne 6. března 2014 (věc R 1601/2013-1) týkajícímu se námitkového řízení mezi společnostmi Quinta do Noval-Vinhos, SA a Wine in Black GmbH.

Výrok

1) Rozhodnutí prvního odvolacího senátu Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (OHIM) ze dne 6. března 2014 (věc R 1601/2013 1) se zrušuje.
1.

Ochranná známka Společenství — Definice a nabytí ochranné známky Společenství — Absolutní důvody pro zamítnutí zápisu — Výklad ve světle souvisejícího obecného zájmu — Článek 7 odst. 1 písm. c) nařízení č. 207/2009 — Cíl — Požadavek dostupnosti [Nařízení Rady č. 207/2009, čl. 7 odst. 1 písm. c)] (viz bod 14)
2.

Žaloba na neplatnost — Zrušující rozsudek — Účinky — Omezení Soudním dvorem — Omezující opatření vůči Íránu — Částečné zrušení dvou aktů obsahujících stejná omezující opatření, a to každého v jiný okamžik — Zachování účinků prvního z těchto aktů do okamžiku nabytí účinnosti zrušení druhého z nich — Neexistence — Jednání Rady nepředstavující vážné a nenapravitelné ohrožení účinnosti výše uvedených omezujících opatření (Článek 264 SFEU; statut Soudního dvora, článek 60; rozhodnutí Rady 2013/661/SZBP; nařízení Rady č. 1154/2013) (viz body 58–67)