44

Za těchto podmínek se Specializiran nakazatelen sad (zvláštní trestní soud, Bulharsko) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky: „1) Je vnitrostátní zákon v souladu s povinností členského státu stanovit účinné trestní stíhání trestných činů spáchaných celními úředníky, pokud je podle tohoto zákona trestní řízení, které je vedeno proti celním úředníkům z důvodu účasti na zločinném spolčení založeném za účelem páchání trestných činů korupce při výkonu jejich služby (přijímání peněžitých částek za neprovedení celní kontroly), jakož i z důvodu konkrétního uplácení a přechovávání přijatých úplatků, zastaveno za následujících podmínek, aniž soud meritorně zkoumal vznesená obvinění: a) od vznesení obvinění uplynuly dva roky; b) [obviněný] podal návrh na ukončení přípravného [stadia] řízení; c) státnímu zástupci byla soudem stanovena tříměsíční lhůta pro ukončení přípravného [stadia] řízení; d) státní zástupce se během této lhůty dopustil ‚porušení podstatných formálních náležitostí‘ (a sice nebylo řádně sděleno doplněné obvinění, nebyla poskytnuta možnost přístupu ke spisovému materiálu případu a byla předložena rozporuplná obžaloba); e) státnímu zástupci byla soudem stanovena nová jednoměsíční lhůta k nápravě těchto ‚porušení podstatných formálních náležitostí‘; f) státní zástupce tato ‚porušení podstatných formálních náležitostí‘ ve stanovené lhůtě nenapravil, přičemž k těmto porušením v rámci první tříměsíční lhůty a k neprovedení nápravy během poslední jednoměsíční lhůty došlo z důvodů jak na straně státního zástupce (neodstranění rozporů v obžalobě a neučinění žádných skutečných úkonů po převážnou část běhu těchto lhůt), tak i na straně obhajoby (porušení povinnosti spolupráce při sdělení obvinění a při seznamování se s materiály k případu z důvodu pobytu v nemocnici [v případě obviněných] a z důvodu jiných pracovních povinností [v případě obhájců]), a g) vzniklo subjektivní právo [obviněného] na ukončení trestního řízení, neboť nebylo napraveno ‚porušení podstatných formálních náležitostí‘ ve stanovených lhůtách? 2) V případě záporné odpovědi [na první otázku], od použití jaké části výše uvedené právní úpravy musí vnitrostátní soud upustit, aby bylo zajištěno účinné uplatňování unijního práva: a) ukončení trestního řízení po uplynutí jednoměsíční lhůty, b) kvalifikace výše uvedených vad jako ‚porušení podstatných formálních náležitostí‘ nebo c) ochrany vzniklého subjektivního práva uvedeného v [první otázce] písm. g), pokud existuje možnost toto porušení účinně napravit v rámci soudního [stadia] řízení? a) Musí rozhodnutí nepoužít vnitrostátní právní normu, která stanoví ukončení trestního řízení, podléhat podmínce, že: i) státnímu zástupci je k nápravě ‚porušení podstatných formálních náležitostí‘ poskytnuta dodatečná lhůta, která je stejně dlouhá jako lhůta, během níž nebyl objektivně schopen tak učinit z důvodu překážek přičitatelných obhajobě? ii) soud v případě uvedeném v bodě i) zjistí, že tyto překážky vznikly v důsledku ‚zneužití práva‘, a iii) v případě záporné odpovědi na druhou otázku písm. a) bod i) soud zjistí, že vnitrostátní právo poskytuje dostatečné záruky pro ukončení přípravného [stadia] řízení v přiměřené lhůtě? b) Je rozhodnutí neuplatnit kvalifikaci výše uvedených vad jako ‚porušení podstatných formálních náležitostí‘, kterou stanoví vnitrostátní právo, slučitelné s unijním právem, a zejména: i) Je právo podle čl. 6 odst. 3 směrnice [2012/13], jenž se týká poskytnutí podrobných informací o obvinění obhajobě, náležitě chráněno, – pokud jsou tyto informace poskytnuty po skutečném předložení obžaloby soudu, avšak ještě předtím, než je proveden jejich soudní přezkum, a pokud byly obhajobě poskytnuty úplné informace o podstatných aspektech obvinění předtím, než byla soudu předložena obžaloba (v případě obviněného M. Christova)? – v případě kladné odpovědi na druhou otázku písm. b) bod i) první odrážku, pokud jsou tyto informace poskytnuty po skutečném předložení obžaloby soudu, avšak ještě předtím, než soud tuto žalobu přezkoumá, a obhajobě byly poskytnuty částečné informace týkající se podstatných aspektů obvinění předtím, než byla obžaloba předložena soudu, přičemž poskytnutí pouze částečných informací bylo důsledkem překážek na straně obhajoby (v případě N. Koleva a S. Kostadinova)? – jsou tyto informace rozporuplné ohledně konkrétního vyjádření žádosti o úplatek (tedy že je nejprve uvedeno, že úplatek výslovně požadoval jiný [z obviněných] a že obviněný M. Christov projevil své zklamání úšklebkem, když osoba podrobená celní kontrole nabídla příliš malou peněžitou částku, a poté je uvedeno, že obviněný M. Christov výslovně a konkrétně požadoval úplatek)? ii) Je právo zakotvené v čl. 7 odst. 3 směrnice 2012/13 týkající se přístupu k materiálům případu, který je obhajobě poskytnut ‚nejpozději při předložení obžaloby soudu‘, náležitě chráněno, pokud měla obhajoba již dříve přístup k podstatné části materiálů a bylo jí umožněno do nich nahlížet, avšak této možnosti nevyužila z důvodu překážek (nemoc, pracovní povinnosti) a s odkazem na vnitrostátní právo, které požaduje, aby byla obhajoba předvolána za účelem nahlížení do materiálů k případu alespoň tři dny předem? Je nutné po odstranění překážek a při dodržení alespoň třídenní lhůty k předvolání poskytnout obhajobě druhou možnost? Je nutné přezkoumat, zda uvedené překážky objektivně existují nebo zda představují zneužití práva? iii) Má zákonná podmínka ‚nejpozději při předložení obžaloby soudu‘, která je stanovena v čl. 6 odst. 3 a v čl. 7 odst. 3 směrnice [2012/13], stejný význam v obou těchto ustanoveních? Jaký význam má tato podmínka – před skutečným předložením obžaloby soudu nebo nejpozději při jejím předložení soudu, anebo po jejím předložení soudu, ale předtím, než soud učiní opatření týkající se přezkumu této obžaloby? iv) Má zákonný požadavek na poskytnutí informací o obvinění a přístupu k materiálům k případu takovým způsobem, aby byl zajištěn ‚účinný výkon práva na obhajobu‘ a ‚spravedlivý proces‘ podle čl. 6 odst. 1 a čl. 7 odst. 2 a 3 směrnice [2012/13], stejný význam v obou těchto ustanoveních? Je tento požadavek splněn: – jsou-li podrobné informace týkající se obvinění poskytnuty obhajobě po předložení obžaloby soudu, ale předtím, než jsou přijata opatření k jejímu meritornímu přezkumu a je poskytnuta dostatečná lhůta k přípravě obhajoby, pokud byly předtím poskytnuty neúplné a částečné informace týkající se obvinění? – má-li obhajoba přístup ke všem materiálům po předložení obžaloby soudu, ale předtím, než jsou učiněna opatření k jejímu meritornímu přezkumu, a je-li poskytnuta dostatečná lhůta k přípravě obhajoby, pokud byl předtím obhajobě poskytnut přístup k velké části materiálů k případu? – pokud soud učiní opatření, aby obhajobě zaručil, že všechna prohlášení, která učiní poté, co se seznámí s podrobnou obžalobou a všemi materiály k případu, budou mít stejný účinek, jaký by měla, kdyby byla učiněna před státním zástupcem před předložením obžaloby soudu? v) Bude zajištěn ‚spravedlivý proces‘ podle čl. 6 odst. 1 a 4 směrnice [2012/13] a ‚účinný výkon práva na obhajobu‘ podle čl. 6 odst. 1 [této] směrnice, pokud se soud rozhodne zahájit soudní [stadium] řízení na základě konečné obžaloby, která vykazuje rozpory týkající se ústního vyjádření žádosti o úplatek, avšak následně státnímu zástupci umožní, aby tyto rozpory odstranil, a účastníkům řízení umožní, aby plně uplatnili práva, která by jim příslušela při předložení obžaloby soudu bez takových rozporů? vi) Je právo na přístup k obhájci uvedené v čl. 3 odst. 1 směrnice [2013/48] náležitě chráněno, pokud měl v přípravném [stadiu] řízení obhájce možnost dostavit se, aby mu bylo sděleno předběžné obvinění a byl mu poskytnut úplný přístup ke všem materiálům k případu, ale z důvodu pracovních povinností a s odkazem na vnitrostátní právo, které stanoví lhůtu k předložení předvolání v délce alespoň tří dní, se nedostavil? Je nezbytné mu po zániku těchto povinností poskytnout novou lhůtu v délce alespoň tří dní? Je nutné zkoumat, zda je důvod pro nedostavení se oprávněný, nebo zda došlo ke zneužití práva? vii) Bude mít porušení práva na přístup k obhájci, uvedené v čl. 3 odst. 1 směrnice č. 2013/48, v přípravném řízení dopad na ‚skutečný a účinný výkon práva na obhajobu‘, pokud soud poté, co je mu předložena obhajoba, poskytne obhájci úplný přístup ke konečné a podrobné obžalobě a ke všem materiálům k případu, a následně učiní opatření s cílem zaručit obhájci, že všechna prohlášení, která učiní poté, co se seznámil s podrobnou obžalobou a se všemi materiály k případu, budou mít stejný účinek, jaký by měla, kdyby byla učiněna před státním zástupcem před předložením obžaloby soudu? c) Je subjektivní právo na ukončení trestního řízení (za výše uvedených podmínek), které vzniklo obviněné osobě, slučitelné s unijním právem bez ohledu na skutečnost, že soud může opatřeními přijatými v rámci soudního [stadia] řízení v plném rozsahu napravit vadu ‚porušení podstatných formálních náležitostí‘, které nenapravil státní zástupce, takže právní situace [obviněné osoby] by nakonec byla stejná jako situace, ve které by se nacházela v případě včasné nápravy tohoto porušení? 3) Je třeba použít příznivější vnitrostátní právní úpravu týkající se práva obviněného na projednání věci v rámci přiměřené lhůty, práva na informace a práva na přístup k obhájci, pokud by tato práva spolu s dalšími okolnostmi (postup popsaný v první otázce) vedla k ukončení trestního řízení? 4) Je třeba čl. 3 odst. 1 směrnice [2013/48] vykládat v tom smyslu, že umožňuje vnitrostátnímu soudu vyloučit ze soudního řízení obhájce, který zastupoval dvě obviněné osoby, z nichž jedna vypovídala o skutečnostech, které poškozují zájmy druhé [osoby], která sama nevypovídala? V případě kladné odpovědi, bude právo na přístup k obhájci, zakotvené v čl. 3 odst. 1 směrnice [2013/48], zaručeno soudem, který poté, co připustil účast obhájce, který současně obhajoval dva obviněné s protichůdnými zájmy, v soudním [stadiu] řízení, ustanoví každému z těchto [osob] nového náhradního odlišného obhájce ex offo?“