Keywords

Summary



Keywords

1. Volný pohyb osob – Svoboda usazování – Volný pohyb služeb – Koncese na veřejnou službu – Rovné zacházení – Povinnost transparentnosti – Podstatná změna smlouvy o koncesi během její doby platnosti

(Články 43 ES a 49 ES)

2. Volný pohyb osob – Svoboda usazování – Volný pohyb služeb – Koncese na veřejnou službu – Rovné zacházení – Povinnost transparentnosti – Osobní působnost

(Články 43 ES a 49 ES)

3. Volný pohyb osob – Svoboda usazování – Volný pohyb služeb – Koncese na veřejnou službu – Rovné zacházení – Povinnost transparentnosti – Přímý účinek – Účinná soudní ochrana individuálních práv vycházejících z povinnosti transparentnosti – Použití vnitrostátních procesních podmínek

(Články 43 ES a 49 ES)

Summary

1. Mají-li změny provedené v ustanoveních smlouvy o koncesi podstatně odlišné charakteristiky, než jsou ty, jež odůvodňovaly původní udělení smlouvy o koncesi, a prokazují-li v důsledku toho vůli stran sjednat znovu podstatné prvky této smlouvy, je v souladu s vnitrostátním právním řádem dotyčného členského státu třeba přijmout veškerá opatření nezbytná k obnovení transparentnosti řízení, včetně nového řízení o udělení koncese. Případné nové řízení o udělení koncese by mělo být vedeno podle postupů přizpůsobených specifikům dotčené koncese na služby a mělo by podniku nacházejícímu se na území jiného členského státu umožňovat před udělením koncese přístup k odpovídajícím informacím o ní.

Za současného stavu práva Unie nejsou smlouvy o koncesi na služby upraveny žádnou ze směrnic, kterými zákonodárce Unie upravil oblast veřejných zakázek. Orgány veřejné moci, které uzavírají takovéto smlouvy, jsou nicméně povinny dodržovat základní pravidla Smlouvy, zejména články 43 ES a 49 ES, jakož i povinnost transparentnosti, která z nich vyplývá. Tato povinnost transparentnosti se vztahuje na případ, kdy dotyčná koncese na služby může vzbudit zájem podniku, který se nachází v jiném členském státě, než je členský stát, v němž je tato koncese udělována.

Změnu smlouvy o koncesi na služby během její doby platnosti lze považovat za podstatnou, pokud zavádí podmínky, které by, pokud by byly součástí původního řízení o udělení, umožnily připuštění jiných uchazečů než těch, kteří byli původně připuštěni, nebo umožnily přijmout jinou nabídku než tu, která byla původně přijata. Změna subdodavatele, ačkoliv je možnost takovéto změny ve smlouvě upravena, může ve výjimečných případech být takovou změnou jednoho z podstatných prvků smlouvy o koncesi, a to v situaci, kdy využití služeb určitého subdodavatele spíše nežli subdodavatele jiného, s ohledem na charakteristiky vlastní dotčenému plnění, bylo rozhodujícím aspektem pro uzavření smlouvy; ověření čehož je v každém případě na vnitrostátním soudu.

(viz body 33–34, 38–39, 43, výrok 1)

2. Uzavírá-li podnik, který je koncesionářem, smlouvu týkající se služeb, které jsou součástí koncese, jejímž naplňováním byl pověřen ze strany územně správního celku, nevztahují se na tento podnik povinnost transparentnosti, jež vyplývá z článků 43 ES a 49 ES, jakož i zásady rovného zacházení a zákazu diskriminace na základě státní příslušnosti tehdy, jestliže:

– byl tímto územně správním celkem uvedený podnik založen za účelem odstraňování odpadu a čištění ulic, ale současně rovněž působí na volném trhu;

– uvedený územně správním celek vlastní obchodní podíl na tomto podniku ve výši 51 %, avšak k přijetí rozhodnutí o řízení podniku je třeba tříčtvrtinová většina hlasů valné hromady tohoto podniku;

– je územně správním celkem jmenována pouze čtvrtina členů dozorčí rady tohoto podniku včetně jejího předsedy;

– tento podnik dosahuje více než poloviny svého obratu ze synallagmatických smluv o odstraňování odpadu a čištění ulic na území uvedeného územního správního celku, přičemž tento celek tyto činnosti financuje prostřednictvím místních poplatků vybíraných od obyvatel.

Pro účely posouzení toho, zda může být společnost se smíšeným, veřejným nebo soukromým kapitálem považována za orgán veřejné moci vázaný povinností transparentnosti, je třeba se totiž inspirovat určitými aspekty definice pojmu „zadavatel“ uvedené v čl. 1 písm. b) směrnice 92/50 o veřejných zakázkách na služby v rozsahu, v němž tyto aspekty odpovídají požadavkům uplatňování povinnosti transparentnosti vyplývající z článků 43 ES a 49 ES na koncese na služby. Tyto články a zásady rovného zacházení a zákazu diskriminace na základě státní příslušnosti, jakož i povinnost transparentnosti, která z nich vyplývá, sledují cíle, které jsou totožné s cíli uvedené směrnice, zejména volný pohyb služeb a zajištění nenarušené hospodářské soutěže v členských státech. Proto je třeba ověřit splnění dvou podmínek, a to že je dotyčný podnik skutečně pod kontrolou státu nebo jiného orgánu veřejné moci a že na trhu nepůsobí v soutěžním postavení.

(viz body 47–49, 60, výrok 2)

3. Zásady rovného zacházení a zákazu diskriminace na základě státní příslušnosti, zakotvené články 43 ES a 49 ES, jakož i povinnost transparentnosti, která z nich vyplývá, nevyžadují, aby vnitrostátní orgány vypověděly smlouvu, ani aby vnitrostátní soudy vydaly soudní příkaz v každé situaci, v níž je údajně tato povinnost v rámci udělování koncese na služby porušena. Je na vnitrostátním právním řádu, aby upravil procesní postupy k zajištění ochrany práv, která jednotlivcům z této povinnosti plynou, a to tak, aby nebyly méně příznivé než obdobné postupy na základě vnitrostátního práva a prakticky neznemožňovaly nebo nadměrně neztěžovaly výkon těchto práv.

Povinnost transparentnosti vyplývá přímo z článků 43 ES a 49 ES, které mají přímý účinek ve vnitrostátních právních řádech členských států a mají přednost před veškerými ustanoveními vnitrostátního práva, která jsou s nimi v rozporu. Je na vnitrostátním soudu, aby vnitrostátní zákon, který musí použít, vykládal v co největším možném rozsahu tak, aby tento výklad byl v souladu s požadavky práva Unie, a umožnil zejména zajistit dodržování povinnosti transparentnosti.

(viz body 70–71, výrok 3)