(viz body 37, 38, 47, 48)

Viz znění rozhodnutí.

(viz bod 58)

Viz znění rozhodnutí.

(viz body 62–65, 71)

Dotčený orgán dále nemůže tvrdit, že zpřístupnění výzvy k podávání nabídek ohrožuje jeho zájmy, protože by mohlo odhalit jeho profil jakožto kupujícího na trhu. Ačkoli by zveřejnění úkolů, které mají být plněny, a počet pracovních dnů k jejich splnění mohlo uchazečům napomoci zjistit pro účely budoucích veřejných zakázek způsob, jakým uvedený orgán provádí kalkulace, skutečnost, že tito uchazeči mohou z minulosti znát cenu požadovanou za rovnocennou službu, spíše povede k reálné hospodářské soutěži než k tomu, že bude narušena.

Na rozdíl od oznámení o veřejné zakázce či oznámení o výsledku zadávacího řízení výzva k podání nabídky formulovaná zadavatelem za účelem plnění z rámcové smlouvy není upravena zvláštním ustanovením v nařízení č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu, či v nařízení č. 1268/2012 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení č. 966/2012, které by konkrétně vymezovalo či omezovalo informace obsažené ve výzvě, které zadavatel může či musí sdělit uchazečům či ostatním kandidátům.

(viz bod 67)

Nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise a nařízení č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie, plní různé cíle a neobsahují ustanovení, která by výslovně upravovala přednost jednoho před druhým, takže je třeba zajistit použití každého z těchto nařízení, které bude slučitelné s použitím toho druhého, a umožní tudíž jejich konzistentní uplatňování. Zásada transparentnosti zakotvená v článku 102 nařízení č. 966/2012 musí být tedy uplatňována v souladu se zásadami ochrany veřejného zájmu, oprávněných obchodních zájmů podniků a korektní hospodářské soutěže.

(viz body 68–70)

Neplatí to však v případě výzvy k podávání nabídek formulované zadavatelem za účelem plnění z rámcové smlouvy. S ohledem na povahu a předmět takové výzvy totiž nelze mít za to, že takový dokument obsahuje hospodářské a technické údaje o smluvním partnerovi či detaily o jeho specifickém know-how. Právě naopak, výzva podaná zadavatelem, a nikoli jeho smluvními partnery, obecně obsahuje popis úkolů, které si zadavatel přeje realizovat na základě rámcové smlouvy, kterou podepsal se smluvním partnerem. Takový partner tedy v zásadě poskytne informace o plnění, které může zadavateli dodat, profil odborníků, které mu může dát k dispozici, či cenu jeho služeb pouze v odpověď na tuto výzvu.

Za účelem dosažení cíle úpravy v oblasti unijních veřejných zakázek, který spočívá v nenarušené hospodářské soutěži, je třeba, aby zadavatelé nezveřejňovali žádné informace týkající se řízení o zadání veřejných zakázek, jejichž obsah by mohl být použit k narušení soutěže, ať již v probíhajících nebo v předchozích řízeních o zadání zakázky. Hospodářské a technické informace obsažené v nabídkách uchazečů mohou být v tomto ohledu důvodem k tomu, aby dotčený orgán odepřel přístup k nabídce vybraného uchazeče. To platí zejména v případě, že takové nabídky vykazují zvláštní know-how uchazečů.

(viz body 78–82)

Viz znění rozhodnutí.

Pokud jde o žádost o přístup k dokumentům, která by obnášela ruční vyhledání asi 1500 dokumentů z více než 10000 dokumentů o průměrné délce 12 stran obsažených ve více než tisícovce složek a která celkově představuje alespoň 18000 stran, je třeba dospět k závěru, že individuální zjišťování všech požadovaných dokumentů by představovalo dodatečnou pracovní zátěž pro dotčený orgán.

Tento administrativní úkol totiž lze považovat za nepřiměřený, jelikož pro účely posouzení všech požadovaných dokumentů ve lhůtách uložených čl. 7 odst. 1 a 3, jakož i čl. 8 odst. 1 a 2 nařízení č.1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, by muselo být vyčleněno několik osob pracujících na plný úvazek v rámci několika generálních ředitelství pouze pro žadatele. Tyto osoby zaměstnané u dotčeného orgánu za účelem plnění úkolů ve veřejném zájmu a placené z veřejných prostředků by tedy nemohly plnit úkoly, které jim byly svěřeny na prvním místě v zájmu naplňování tohoto veřejného zájmu, což by mohlo závažným způsobem narušit řádné fungování dotčených útvarů. Dotčený orgán tedy může za účelem zachování zájmu řádné správy zvážit jednak zájem veřejnosti na přístupu k dokumentům a jednak pracovní zatížení, které z toho plyne.

(viz body 84, 90–92)