28.

Za těchto podmínek rozhodl Fővárosi Ítélőtábla (regionální odvolací soud v Budapešti), že řízení přeruší, a dne 17. ledna 2017 předložil k rozhodnutí následující předběžné otázky: „1) Má být za ujednání, které nebylo sjednáno individuálně ve smyslu čl. 3 odst. 1 směrnice 93/13, a potažmo za ujednání spadající do působnosti směrnice 93/13, považováno smluvní ujednání, které přenáší kurzové riziko na spotřebitele a které se v důsledku zrušení zneužívajícího smluvního ujednání, které stanovilo rozpětí nákup/prodej a povinnost nést příslušné kurzové riziko, stalo součástí smlouvy s účinkem ex tunc, a to v důsledku zásahu zákonodárce provedeného s ohledem na spory ohledně neplatnosti, týkající se značného množství smluv? 2) V případě, že smluvní ujednání přenášející kurzové riziko na spotřebitele spadá do působnosti směrnice 93/13, musí se výjimka upravená v čl. 1 odst. 2 směrnice 93/13 vykládat v tom smyslu, že se týká i smluvního ujednání odrážejícího kogentní právní ustanovení ve smyslu bodu 26 rozsudku Soudního dvora vydaného ve věci RWE Vertrieb AG (C‑92/11), které bylo přijato nebo nabylo účinnosti až po uzavření smlouvy? Vztahuje se tato výjimka také na smluvní ujednání, které se stalo součástí smlouvy s účinkem ex tunc v době po uzavření této smlouvy, a to v důsledku kogentního právního ustanovení, jímž se napravuje neplatnost způsobená zneužívající povahou smluvního ujednání, která znemožňuje plnění smlouvy? 3) Pokud z odpovědí na výše uvedené otázky vyplyne, že může být přezkoumána zneužívající povaha smluvního ujednání přenášejícího kurzové riziko na spotřebitele, musí být podmínka týkající se sepsání jasným a srozumitelným jazykem, která je uvedena v čl. 4 odst. 2 směrnice 93/13, vykládána v tom smyslu, že je dodržena i v případě, že povinnost poskytnout informace, která je stanovena v právních předpisech, a tím nutně formulována obecným způsobem, je splněna tak, jak je uvedeno v popisu skutkových okolností, nebo musí být sděleny i údaje týkající se rizik pro spotřebitele, jež jsou finanční instituci známy nebo k nimž mohla mít tato instituce přístup v okamžiku uzavření smlouvy? 4) Je třeba mít z hlediska požadavku jasnosti a transparentnosti a z hlediska ustanovení bodu 1 písm. i) přílohy směrnice 93/13 za to, že pro účely výkladu čl. 4 odst. 1 směrnice 93/13 je relevantní okolnost, že v okamžiku uzavření smlouvy bylo její součástí smluvní ujednání týkající se oprávnění provést jednostrannou změnu, jakož i ujednání týkající se rozpětí nákup/prodej – která byla o několik let později prohlášena za zneužívající – spolu s ujednáním týkajícím se přenesení kurzového rizika, takže spojený účinek všech těchto ujednání vedl k tomu, že spotřebitel nemohl ve skutečnosti naprosto nijak předvídat, jakým dalším vývojem projdou platební závazky a na základě jakého mechanismu se budou měnit? 5) V případě, že vnitrostátní soud smluvní ujednání, které přenáší kurzové riziko na spotřebitele, prohlásí za zneužívající, je při určení právních následků v souladu s ustanoveními vnitrostátního práva povinen z moci úřední přezkoumat, a to při dodržení práva účastníků vyjádřit se v kontradiktorním řízení, také zneužívající povahu jiných smluvních ujednání, jichž se žalobci ve svém návrhu nedovolávali? Použije se zásada zjišťování skutkového stavu z moci úřední, která vyplývá z judikatury Soudního dvora, i v případě, že je žalobcem spotřebitel, anebo dispozitivní zásada v takovémto případě provedení přezkumu z moci úřední vylučuje, a to s ohledem na postavení, které v celém řízení zaujímá dispoziční právo, jakož i s ohledem na zvláštnosti daného řízení?“