30

Za těchto podmínek se Szegedi ítélőtábla rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky: „1) Bylo v souladu s unijním právem, a především směrnicemi [92/40 a 2005/94] a rozhodnutím 2006/105 [...], rozhodnutí, které přijaly maďarské správní orgány v rámci prozatímních ochranných opatření proti vysoce patogenní influenze ptáků, jímž bylo zřízeno ochranné pásmo a v souvislosti s tím mimo jiné zakázána přeprava drůbeže? Bylo v souladu s unijním právem, a především směrnicemi [92/40 a 2005/94] a rozhodnutím 2006/115 [...], rozhodnutí, které přijaly maďarské správní orgány v rámci prozatímních ochranných opatření proti vysoce patogenní influenze ptáků, jímž byly částečně změněny právní předpisy platné v ochranném pásmu a v tomto rámci byl mimo jiné zakázán tranzit drůbeže v ochranném pásmu a dále opatření přijaté uvedenými orgány vůči žalobkyni ve formě stanoviska (a nikoli rozhodnutí, proti němuž by bylo možné podat odvolání), kterým nebyla žalobci povolena přeprava (umístění) krocanů do zařízení nacházejícího se v ochranném pásmu v bezprostřední blízkosti zjištěného ohniska nákazy? 2) Bylo cílem směrnic [92/40 a 2005/94] jakožto normativních aktů unijního práva zavést v Unii společnou právní úpravu náhrady škod způsobených jednotlivcům v důsledku přijetí prozatímních opatření v oblasti ochrany proti vysoce patogenní influenze ptáků v Unii? Přiznala ustanovení unijního práva uvedená ve směrnicích [92/40 a 2005/94, jakož i] v rozhodnutích [2006/105 a 2006/115] dostatečnou pravomoc k zavedení společné právní úpravy náhrady škod způsobených jednotlivcům v důsledku přijetí prozatímních ochranných opatření proti vysoce patogenní influenze ptáků? 3) Pokud bude odpověď na druhou otázku kladná, je třeba mít za to, že omezení práva požadovat náhradu škod způsobených prozatímními vnitrostátními opatřeními, která byla přijata za účelem provedení výše uvedených aktů, je zákonné a slučitelné s unijním právem? Lze mít za to, že vnitrostátní právní předpis, jímž se náhrada škod, kterou má poskytovat stát, omezuje pouze na skutečně vzniklé škody a náklady a jímž se vylučuje možnost náhrady ušlého zisku, představuje nezbytné a přiměřené omezení práva na náhradu škod způsobených jednotlivcům? 4) Pokud bude odpověď na druhou otázku záporná, může žalobkyně zakládat své právo požadovat náhradu ušlého zisku přímo na porušení zásad zakotvených v Listině [...] (svoboda podnikání [uvedená v] článku 16, právo na vlastnictví [uvedené v] článku 17 a právo na účinnou právní ochranu [zakotvené v] článku 47), pokud prozatímní vnitrostátní opatření přijatá k provedení unijního aktu, jehož předmětem je ochrana proti vysoce patogenní influenze ptáků, způsobila žalobkyni škodu, a pokud vnitrostátní právní předpisy omezují uplatnění nároku na náhradu takto vzniklých škod a vylučují jakoukoli možnost žádat o náhradu ušlého zisku? 5) Pokud je možné uplatnit právo na náhradu plného rozsahu škod na základě jakéhokoli unijního právního základu, lze takovéto právo uplatnit výhradně vůči státu, nebo vykládáme-li pojem státu široce, i vůči správnímu orgánu v rámci řízení o náhradě škod způsobených při výkonu veřejné moci? Pokud lze toto právo uplatnit i vůči správnímu orgánu, může vnitrostátní právo upravující odpovědnost vyžadovat k odůvodnění nároku na náhradu škody, aby byl vznik nároku na tuto náhradu podmíněn splněním dodatečně stanovených požadavků? 6) Pokud by unijní právo neumožňovalo žalobkyni domoci se přímo na základě unijního práva náhrady škody, která jí byla způsobena, v plném rozsahu, musí se na základě zásady procesní rovnocennosti použít stejné právní předpisy na posouzení nároků, které lze přiznat na základě unijního práva, a na posouzení podobných nároků, které lze přiznat na základě maďarského práva? 7) Existuje za obdobných skutkových okolností, jako jsou okolnosti projednávaného případu – vzhledem k tomu, že legislativní a správní opatření, která přijímají členské státy k tlumení vysoce patogenní influenzy volně žijících ptáků v Unii, nevyhnutelně narušují fungování vnitřního trhu – možnost obrátit se v rámci sporu týkajícího se opatření k provedení unijního práva na Komisi se žádostí o poskytnutí stanoviska jakožto amicus curiae ohledně právních otázek, jež jsou relevantní pro projednávanou věc, a to zejména v takových případech, v nichž je známo, že Komise zahájila proti dotyčnému členskému státu řízení o nesplnění povinnosti? 8) Pokud existuje možnost obrátit se na Komisi se žádostí o stanovisko jakožto amicus curiae, anebo pouze se žádostí o informace, je tato povinna poskytnout takovéto stanovisko jakožto amicus curiae, anebo informace o údajích, dokumentech či prohlášení získaných během řízení o nesplnění povinnosti a její praxi v této oblasti, zejména v případě, že jde o neveřejné údaje získané ve fázi řízení o nesplnění povinnosti, která předchází řízení před Soudním dvorem? Lze takovéto údaje použít veřejně v konkrétním sporu probíhajícím u vnitrostátního soudu?“