29.

Následně podala společnost Bayer CropScience, jakož i nadace na ochranu včel žalobu proti tomuto rozhodnutí. V tomto řízení předkládá College van beroep voor het bedrijfsleven (Obchodní a průmyslový správní soud) Soudnímu dvoru následující předběžné otázky: „1) Vyplývá z ustanovení článku 14 směrnice o přípravcích na ochranu rostlin, resp. článku 63 ve spojení s článkem 59 nařízení o přípravcích na ochranu rostlin, resp. z článku 19 směrnice o biocidních přípravcích, že o žádosti o důvěrné zacházení ve smyslu uvedených článků 14, 63 a 19 podané žadatelem uvedeným v těchto článcích musí být rozhodnuto pro každý jednotlivý zdroj informací před udělením nebo při udělení povolení, resp. před změnou nebo při změně povolení prostřednictvím rozhodnutí, které je patrné pro třetí osoby? 2) V případě kladné odpovědi na předchozí otázku: Je třeba vykládat čl. 4 odst. 2 směrnice o informacích o životním prostředí v tom smyslu, že v případě neexistence takového rozhodnutí ve smyslu předchozí otázky musí žalovaný jakožto vnitrostátní orgán zpřístupnit požadované informace o životním prostředí, pokud je taková žádost podána po udělení povolení, resp. po jeho změně? 3) Jak je třeba vykládat pojem ‚emise do životního prostředí‘ obsažený v čl. 4 odst. 2 směrnice o informacích o životním prostředí, pokud se na základě obsahu dokumentů, který je uveden v bodě 5.2, zohlední tvrzení účastníků řízení uvedená v této souvislosti v bodě 5.5 tohoto mezitímního rozhodnutí? 4) a) Je třeba považovat údaje, které se týkají hodnocení uvolňování přípravku, jeho účinné látky, resp. jeho účinných látek a dalších složek do životního prostředí po použití přípravku, za ‚informace o emisích do životního prostředí‘? b) V případě kladné odpovědi: Je v této souvislosti relevantní, zda byly uvedené údaje získány pomocí (polo)terénních studií nebo jiných druhů studií (například laboratorních zkoušek a translokačních studií)? 5) Je třeba považovat informace o laboratorních zkouškách, při kterých je schéma pokusu zaměřeno na analýzu izolovaných aspektů za standardizovaných podmínek, za ‚informace o emisích do životního prostředí‘, pokud je v rámci těchto zkoušek vyloučeno mnoho faktorů (jako například klimatologické vlivy) a pokusy jsou často prováděny s vysokými dávkami ve srovnání se skutečným použitím? 6) Je třeba v této souvislosti rozumět pod pojmem ‚emise do životního prostředí‘ rovněž rezidua, která se po použití přípravku v rámci schématu pokusu vyskytnou například ve vzduchu nebo v půdě, listech, pylu nebo nektaru rostliny (pocházející z ošetřeného osiva), v medu nebo v necílových organismech? 7) Platí to rovněž pro míru rozptylu (látky) při použití přípravku ve schématu pokusu? 8) Má pojem ‚informace o emisích do životního prostředí‘ ve smyslu čl. 4 odst. 2 druhého pododstavce druhé věty směrnice o informacích o životním prostředí za následek, že v případě, že jde o emise do životního prostředí, musí být zpřístupněn úplný zdroj informací, a nikoli pouze (naměřené) údaje, které je z něj případně nutno dovodit? 9) Je pro účely uplatnění výjimky týkající se obchodních nebo průmyslových tajemství ve smyslu výše uvedeného čl. 4 odst. 2 písm. d) třeba rozlišovat mezi ‚emisemi‘ na straně jedné a ‚vypouštěním či jiným[i] uvolňováním[i] látek do životního prostředí‘ ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) směrnice o informacích o životním prostředí na straně druhé?“