3

Napadený rozsudek obsahuje následující zjištění: „1 Žalobkyně Gul Ahmed Textile Mills [...] je společností pákistánského práva se sídlem v Karáčí (Pákistán). Věnuje se zejména prodeji ložního prádla a jeho uvádění na trh za účelem vývozu. Žalobkyně tento výrobek vyrábí v Pákistánu a vyváží do Evropské unie. Na vnitřním pákistánském trhu ložní prádlo neprodává, avšak prodává na něm různé základní produkty. 2 Po stížnosti podané Výborem výrobců bavlněných a příbuzných látek v Evropském společenství [...] dne 30. července 1996 a zahájení antidumpingového řízení dne 13. září 1996 byla pákistánským výrobcům nařízením Rady Evropské unie (ES) č. 2398/97 ze dne 28. listopadu 1997, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy bavlněného ložního prádla pocházejícího z Egypta, Indie a Pákistánu (Úř. věst. 1997, L 332, s. 1, dále jen ‚předcházející antidumpingová cla‘), uložena konečná antidumpingová cla. Podle článku 1 uvedeného nařízení se uložení konečného antidumpingového cla týká dovozu ložního prádla z bavlněných vláken, čistých nebo ve směsi s umělými vlákny nebo lnem (kdy len není hlavní složkou), běleného, barveného nebo potištěného, které může být zařazeno do určených kódů kombinované nomenklatury: ex 6302 21 00 (kódy TARIC 6302 21 00 * 81 a 6302 21 00 * 89), ex 6302 22 90 (kód TARIC 6302 22 90 * 19), ex 6302 31 10 (kód TARIC 6302 31 10 * 90), ex 6302 31 90 (kód TARIC 6302 31 90 * 90) a ex 6302 32 90 (kód TARIC 6302 32 90 * 19). 3 V souladu s memorandem o porozumění mezi Evropským společenstvím a Pákistánskou islámskou republikou o přechodných opatřeních v oblasti přístupu na trh s textilními a oděvními výrobky parafované v Bruselu dne 15. října 2001 (Úř. věst. L 345, s. 81; Zvl. vyd. 11/40, s. 89), a po přijetí nařízení Rady (ES) č. 2501/2001 ze dne 10. prosince 2001 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004 (Úř. věst. 2001, L 346, s. 1; Zvl. vyd. 02/12, s. 105), začala Pákistánská islámská republika využívat tohoto systému z toho titulu, že byl uplatňován na země bojující proti výrobě a obchodování s drogami. V důsledku toho počaly textilní a oděvní výrobky z Pákistánu ode dne 1. ledna 2002 vstupovat do Evropského společenství osvobozené od cla, poté, co se na ně vztahovala celní sazba 12 %. Podle článku 10 nařízení č. 2501/2001 vykládaného ve spojení s jeho přílohou IV zahrnují produkty osvobozené od cla z důvodu jejich zahrnutí do zvláštního režimu pro boj proti výrobě drog a obchodu s nimi zejména následující produkty, náležející do kapitoly 63 kombinované nomenklatury: ‚ostatní zhotovené textilní výrobky; soupravy; obnošené oděvy a použité textilní výrobky‘. 4 Předcházející antidumpingová cla byla pro pákistánské výrobce zrušena ode dne 30. ledna 2002 nařízením Rady (ES) č. 160/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2398/97 (Úř. věst. 2002, L 26, s. 1). 5 Poté, co [Výbor výrobců bavlněných a příbuzných látek v Evropském společenství] jménem výrobců představujících většinu výroby bavlněného ložního prádla ve Společenství podal dne 4. listopadu 2002 novou stížnost, zahájila Komise Evropských společenství antidumpingové řízení týkající se dovozů ložního prádla z bavlněných vláken, čistých nebo ve směsi s umělými vlákny nebo lnem (kdy len není hlavní složkou), běleného, barveného nebo potištěného, pocházejícího z Pákistánu [...], ohledně kterých uvedla „čistě pro informaci“, že náleží do kódů kombinované nomenklatury ‚ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 10, ex 6302 31 90 a ex 6302 32 90‘. Oznámení o zahájení tohoto řízení bylo zveřejněno dne 18. prosince 2002 v Úředním věstníku Evropských společenství (Úř. věst. C 316, s. 6). 6 Šetření dumpingu a z něho vyplývající újmy se týkalo období od 1. října 2001 do 30. září 2002 (dále jen ‚období šetření‘). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy zahrnoval období od roku 1999 do konce období šetření [...] 7 S ohledem na vysoký počet vyvážejících výrobců dotčených antidumpingovým řízením vybrala Komise v souladu s článkem 17 nařízení [...] č. 384/96 [...] vzorek šesti společností, mezi nimi i žalobkyni, které představují více než 32 % objemu pákistánských vývozů ložního prádla do Společenství během období šetření. Tyto společnosti byly požádány o odpovědi na otázky v antidumpingovém dotazníku. 8 S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podpořili stížnost, z nich Komise v souladu s článkem 17 nařízení [č. 384/96] rovněž vybrala vzorek, složený z pěti společností ze třech členských států vybraných v závislosti na objemu výroby a prodejů, který ukazuje nejreprezentativněji velikost trhu. Komise poté zaslala těmto společnostem dotazníky. 9 Všichni pákistánští vyvážející výrobci zahrnutí do vzorku odpověděli na dotazník, stejně jako pět výrobců Společenství, kteří podali stížnost a byli zahrnuti do vzorku. Odpovědi na dotazník rovněž poskytli dva nezávislí výrobci ve Společenství, jakož i tři pákistánští vyvážející výrobci, kteří nebyli součástí vzorku a požádali o individuální zacházení. 10 Dne 10. února 2003 předložila sdružení zastupující pákistánské vyvážející výrobce ložního prádla Komisi dokument nadepsaný ‚Vyjádření k újmě‘. Popírají v něm zejména legalitu zahájení antidumpingového řízení, existenci újmy vzniklé výrobnímu odvětví Společenství, jakož i existenci příčinné souvislosti mezi pákistánskými dovozy a údajnou újmou vzniklou uvedenému výrobnímu odvětví. Dne 2. května 2003 bylo Komisí uspořádáno slyšení za přítomnosti zejména pákistánských vyvážejících výrobců, mezi nimi i žalobkyně. Sdružení zastupující pákistánské vyvážející výrobce poté předala Komisi dokument nadepsaný ‚Vyjádření k újmě po slyšení‘, ve kterém zopakovala body, kterých se toto slyšení týkalo. 11 Komise provedla v souladu s článkem 16 nařízení [č. 384/96] inspekci na místě, a to u dvou pákistánských vyvážejících výrobců, aby ověřila informace, které jí byly předány v odpovědích na dotazník. [...] [B]yla provedena jediná úplná inspekce v prostorách jednoho pákistánského vyvážejícího výrobce, a sice žalobkyně, a jedna částečná inspekce v prostorách jiného pákistánského vyvážejícího výrobce. Vývozy těchto dvou společností představovaly více než 50 % celkového objemu vývozu CIF (náklady, pojištění, přepravné) vyvážejících výrobců vybraných do vzorku. Jelikož měla Komise dále za to, že nezbytné podmínky pro provedení inspekce na místě nebyly splněny, nevyhověla žádostem o individuální přezkum předloženým třemi pákistánskými vyvážejícími výrobci, kteří nebyli součástí vzorku. 12 Dne 10. prosince 2003 Komise zaslala žalobkyni konečný souhrnný informační dokument, který podrobně uváděl skutečnosti a důvody, proč navrhuje přijetí konečných antidumpingových cel, jakož i konečný informační dokument konkrétně pro žalobkyni (dále jen ‚konečné informační dokumenty‘). Dopisem ze dne 5. ledna 2004 žalobkyně oficiálně zpochybnila závěry Komise uvedené v konečných informačních dokumentech. Ostatní informace byly žalobkyní Komisi předloženy v dopisech ze dne 16. února 2004. 13 Dne 17. února 2004 odpověděla Komise na dopis ze dne 5. ledna 2004. I když provedla určité opravy ve svých výpočtech, potvrdila závěry, ke kterým došla v konečných informačních dokumentech. Dopisem ze dne 27. února 2004 žalobkyně uvedla, že trvá na tom, že se Komise dopustila při své analýze pochybení. [...] 15 Dne 2. března 2004 přijala Rada nařízení [...] č. 397/2004 [...] 16 Nařízením [č. 397/2004] Rada uložila antidumpingové clo ve výši 13,1 % z dovozu ložního prádla z bavlněných vláken, čistých nebo ve směsi s umělými vlákny nebo lnem (kdy len není hlavní složkou), běleného, barveného nebo potištěného, pocházejícího z Pákistánu, náležejícího do kódů kombinované nomenklatury ex 6302 21 00 (kódy TARIC 6302 21 00 81 a 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (kód TARIC 6302 22 90 19), ex 6302 31 10 (kód TARIC 6302 31 10 90), ex 6302 31 90 (kód TARIC 6302 31 90 90) a ex 6302 32 90 (kód TARIC 6302 32 90 19). 17 Nařízení [č. 397/2004] bylo dále, pokud jde o žalobkyni, změněno nařízením Rady (ES) č. 695/2006 ze dne 5. května 2006 […] (Úř. věst. L 121, s. 14). Pozměňující nařízení stanovilo sazbu konečného antidumpingového cla použitelného na dotčené výrobky žalobkyně na 5,6 %.“