BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
II - 4231ROZSUDEK TRIBUNÁLU (pátého senátu) 
9. září 2010  *
Ve věci T-359/04,
British Aggregates Association, se sídlem v Lanark (Spojené království),Healy Bros. Ltd, se sídlem v Middleton (Irsko),David K. Trotter & Sons Ltd, se sídlem v Manorhamilton (Irsko),
zastoupené C. Pounceyem, solicitor, a L. Van den Hendem, advokátem,
žalobkyně,
* Jednací jazyk: angličtina.
ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
II - 4232proti
Evropské komisi, zastoupené J. Flettem a T. Scharfem, jako zmocněnci,
žalované,
podporované
Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska,  původně zastoupeným 
M. Bethellem, poté E. Jenkinson a I. Rao, a nakonec S. Ossowskim, jako zmocněnci, 
ve spolupráci s M. Hall a G. Facennou, barristers,
vedlejším účastníkem,
j
ejímž předmětem je návrh na zrušení rozhodnutí Komise K(2004) 1614 v konečném 
znění ze dne 7. května 2004 nevznášet námitky proti změně výjimky použitelné v S e-
verním Irsku ohledně daně z kameniva ve Spojeném království,
II - 4233BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
TRIBUNÁL (pátý senát),
ve složení M. Vilaras, předseda, M. Prek a V.  M. Ciucă (zpravodaj), soudci,  
 
vedoucí soudní kanceláře: C. Kantza, rada,
s přihlédnutím k písemné části řízení a po jednání konaném dne 3. června 2009,vydává tento
Rozsudek
Skutkový základ sporu
1Pr
vní žalobkyně, British Aggregates Association (dále jen „BAA“), je sdružení sesku -
pující malé nezávislé podniky provozující kamenolomy ve Spojeném království. Má 
55 členů provozujících více než 100 kamenolomů. Většina jejích členů provozuje k a-
menolomy ve Velké Británii (a tudíž s výjimkou Severního Irska). V projednávané věci 
jedná BAA jménem svých členů provozujících kamenolomy ve Velké Británii.
II - 4234ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
2Druhá žalobkyně, Healy Bros. Ltd, a třetí žalobkyně, DK Trotter and Sons Ltd (dále 
jen „DK Trotter“), jsou výrobci kameniva usazení v Irsku.
3Pr
ojednávaná věc se týká výjimky z environmentální daně udělené v Severním Irsku, 
kterou Komise Evropských společenství považovala v rozhodnutí K(2004) 1614 v k o-
nečném znění ze dne 7. května 2004 určeném Spojenému království Velké Británie 
a Severního Irska (Podpora N 2/04 – Poplatek za kamenivo – Severní Irsko) (dále jen 
„napadené rozhodnutí“) na základě předběžného přezkumu za podporu slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) ES. Podle Komise byly podmínky pokynů Společenství pro poskytování státní podpory ochranu životního prostředí (Úř. věst. 2001, C 37, s. 3, dále jen „pokyny“) splněny.
Ob
ecný systém AGL
4O
becný systém této environmentální daně nazvaný „[p]ostupné zavedení daně z k a-
meniva v Severním Irsku“ („Aggreates Levy“, dále jen „AGL“) byl ve Spojené králov -
ství zaveden články 16 až 49 druhé části Finance Act 2001 (finanční zákon pro rok 
2001) a jeho přílohami 4 až 10.
5U
stanovení upravující zavedení AGL nabyla účinnosti dne 1. dubna 2002 podle pr o-
váděcího nařízení k Finance Act 2001.
II - 4235BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
6Finance Act 2001 byl novelizován články 129 až 133 a přílohou 38 Finance Act 2002 
(finanční zákon pro rok 2002). Takto novelizovaná ustanovení doplnila zejména př e-
chodné období pro zavedení daně v Severním Irsku.
7A
GL činí 1,60 GBP za tunu kameniva, které je předmětem obchodování (čl. 16 odst. 4 
finančního zákona pro rok 2001).
8Č
lánek 16 odst. 2 Finance Act 2001 v novelizovaném znění stanoví, že AGL je splatná, 
jakmile se množství kameniva podléhajícího dani ke dni nabytí účinnosti zákona st a-
ne předmětem obchodování ve Spojeném království. Týká se tedy stejným způsobem dováženého kameniva i kameniva těženého ve Spojeném království.
9Ro
zhodnutím K(2002) 1478 v  konečném znění ze dne 24.  dubna 2002 (Podpora 
N  863/2001  –  Poplatek za kamenivo, jehož shrnutí bylo zveřejněno dne 5.  června 
2002 v  Úředním věstníku Evropských společenství  (C 133, s. 11) (dále jen „rozhodnutí 
z roku 2002“) byl AGL schválen Komisí.
10V 
rozhodnutí z roku 2002 se Komise rozhodla nevznášet námitky proti AGL, jeli-
kož zastávala názor, že oblast působnosti tohoto systému je dána logikou a povahou dotčeného daňového režimu, a tudíž AGL nespadá pod definici podpory ve smyslu 
článku 87 ES.
11A
GL představuje ekologickou daň uloženou na kamenivo, jejímž cílem je snížit a rac i-
onalizovat těžbu nerostů obvykle používaných jako kamenivo a dát přednost recyklo -
vaným materiálům nebo přírodním materiálům osvobozeným od daně, a tak přispět 
k ochraně životního prostředí.
II - 4236ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
12AGL se vztahuje na obchodní využití kamene, písku a štěrku použitých jako kameni -
vo, ale nevztahuje se na tyto materiály, pokud jsou používány k jiným účelům. AGL se 
nicméně vybírá pouze z přírodního kameniva. Naopak se nevybírá z kameniva vytěže -
ného jako vedlejší produkt nebo odpad jiných postupů ani z recyklovaného kameniva.
13Co s
e týče Severního Irska, Finance Act 2001 stanovil degresivní režim výjimky z AGL 
rozložený do pěti let. Pro první rok stanovil sazbu splatné daně AGL ve výši 0  %. Sazba 
splatné daně se zvyšovala o 20  % ročně a konečně po pěti letech dosáhla výše 100  %. 
Náklady na uvedené opatření za těchto pět let, tzn. ztráta daňových příjmů Spojeného k
rálovství, byly odhadnuty na 45 milionů GBP .
14S
pojené království odůvodňovalo toto zvláštní zacházení se Severním Irskem snahou 
zabránit nebezpečí dočasné ztráty mezinárodní konkurenceschopnosti podniků ze Severního Irska zabývajících se těžbou a  zpracováním přírodního kameniva, která 
vyplývá ze zvláštního postavení Severního Irska ve Spojeném království, jež je důsle d-
kem jeho suchozemské hranice s jiným členským státem. Dovoz a vývoz kameniva 
a zpracovaných výrobků do a ze Severního Irska je proto mnohem snazší než v příp a-
dě ostatních regionů Spojeného království.
15V 
důsledku toho Komise ve svém rozhodnutí z  roku 2002 označila režim výjimky 
ohledně Severního Irska za slučitelný se společným trhem a nezahájila formální řízení stanovené čl. 88 odst. 2 ES.
16Ro
zhodnutí z roku 2002 bylo poté napadeno žalobou na částečnou neplatnost p o-
danou BAA k Tribunálu (rozsudek Tribunálu ze dne 13. září 2006, British Aggreg a-
tes v. Komise, T-210/02, Sb. rozh. s. II-2789). V této věci BAA nezpochybnila závěr 
II - 4237BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
Komise, že postupné zavádění AGL v Severním Irsku představuje podporu slučite l-
nou se společným trhem, nýbrž posouzení Komise, podle něhož AGL není státní po d-
porou ve smyslu čl. 87 odst. 1 ES.
17Ro
zsudkem ze dne 13. září 2006, British Aggregates v. Komise, bod 16 výše, zamítl 
Tribunál žalobu BAA. Ve svém rozsudku měl Tribunál za to, že se Komise nedopu s-
tila zjevně nesprávného posouzení oblasti působnosti daně z kameniva, a tudíž AGL 
nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 ES. BAA podala dne 27. listop a-
du 2006 proti tomuto rozsudku kasační opravný prostředek.
18Ro
zsudkem ze dne 22.  prosince 2008, British Aggregates v.  Komise (C-487/06  P , 
Sb. rozh. s. I-10505), zrušil Soudní dvůr rozsudek ze dne 13. září 2006, British Aggr e-
gates v. Komise, bod 16 výše, a vrátil věc Tribunálu.
Z
měny AGL týkající se výjimky udělené pro Severní Irsko
19P
o konstatování, že postupným zaváděním AGL v Severním Irsku nebylo dosaženo 
stanovených cílů, se Spojené království rozhodlo nahradit degresivní osvobození k a-
meniva v Severním Irsku od daně novým režimem výjimky.
II - 4238ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
20I po progresivním zavedení AGL bylo zjištěno zvýšení dovozů nedeklarovaného k a-
meniva z Irska do Severního Irska, z něhož nebyla odvedena AGL, pročež existovalo 
významné nebezpečí ztráty konkurenceschopnosti průmyslu kameniva v Severním 
Irsku. Navíc se v Severním Irsku nedostavily očekávané výhody v oblasti životního 
prostředí. Tato situace byla připisována omezenému výskytu recyklovaných a alter -
nativních materiálů v Severním Irsku, které nepodléhají zdanění, a téměř úplné ne e-
xistenci infrastruktury pro sběr a zpracování těchto materiálů. V důsledku toho podle orgánů Spojeného království postupné zavádění AGL neposkytlo průmyslu zprac o-
vaných produktů v  Severním Irsku dostatek času k  přizpůsobení se tomuto vývoji a přechodu na alternativní nebo recyklované materiály.
21Prá
vě z těchto důvodů Spojené království nahradilo režim degresivní výjimky v S e-
verním Irsku novým režimem osvobození. Hospodářské subjekty usazené v Severním Irsku, které uzavřely dohody o životním prostředí s orgány Spojeného království, platí na základě tohoto nového režimu – k naplnění záměru účinně dosáhnout sledov a-
ných environmentálních cílů – v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2011 pouze 20
 % AGL, a požívají tudíž výhody osvobození od AGL ve výši 80  %. Toto osvobození 
je však podrobeno podmínce, že podniky, které je chtějí využívat, se musí formálně z
avázat a dodržovat úmluvy uzavřené s vládou Spojeného království, podle nichž jsou 
po dobu platnosti výjimky povinny účastnit se programu postupů a zlepšení v oblasti 
životního prostředí.
Ř
ízení před Komisí
22Dne 5. le
dna 2004 oznámilo Spojené království Komisi tento nový režim výjimky.
II - 4239BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
23Dopisem ze dne 9. února 2004 podala BAA ke Komisi stížnost proti tomuto novému 
režimu výjimky, ve které od ní zejména požadovala, aby zahájila formální vyšetřovací řízení.
24Dne 12. 
února 2004 si Komise vyžádala doplňující informace od vedlejší účastnice 
řízení.
25S
pojené království na tuto žádost odpovědělo dopisy ze dne 11. března a 2. dubna 
2004.
Napadené rozhodnutí
26Dne 7. 
května 2004 přijala Komise napadené rozhodnutí, v němž byl tento režim v ý-
jimky považován za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 ES, nicméně však sluč i-
telnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) ES. Komise tak stížnost BAA 
zamítla, aniž zahájila formální vyšetřovací řízení.
27V 
napadeném rozhodnutí Komise nejprve uvedla, že co se týče stávajícího režimu o d-
vodů pro Severní Irsko, v rozhodnutí z roku 2002 konstatovala, že postupné zavedení AGL v Severním Irsku je slučitelné s ustanoveními bodu E.3.2 pokynů. V tomto ohle -
du byl zastáván názor, že AGL přivede průmysl Severního Irska do situace, v níž bude vystaven nebezpečí ztráty konkurenceschopnosti v mezinárodním měřítku, zejména 
ve vztahu k výrobcům kameniva v Irsku.
II - 4240ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
28K novému režimu výjimky Komise poté uvádí, že orgány Spojeného království v y-
pověděly, že AGL přivedlo od svého postupného zavedení v roce průmysl kameni-
va v Severního Irsku do ještě obtížnějšího postavení v oblasti hospodářské soutěže, 
než se původně předpokládalo. Po zmíněném zavedení AGL byl, jak se připomíná 
v bodě 20 výše, konstatován vzestup protiprávní těžby a nedeklarovaných dovozů k a-
meniva z Irska do Severního Irska, přičemž ani v případě této těžby, ani těchto dovozů nebyla odvedena AGL. V důsledku toho byly těžařské podniky, které normálně odv á-
děly AGL, vystaveny dumpingu z důvodu těchto protiprávních dodávek, které unikly 
dani, a utrpěly ztráty odbytu ve prospěch protiprávně jednajících podniků.
29K
omise v napadeném rozhodnutí dodává, že podle Spojeného království AGL, třeb a-
že má značně pozitivní vliv na ochranu životního prostředí ve Velké Británii, nezaji s-
tila očekávaný účinek v Severním Irsku, kde jsou recyklované nebo náhradní mat e-
riály osvobozené od daně k dispozici ve velmi omezeném množství a v malém počtu lokalit a kde prakticky neexistují infrastruktury pro sběr a zpracování takovýchto ma -
teriálů. Podle orgánů Spojeného království to znamená, že režim výjimky vyplývající 
z Finance Act 2001 neponechal výrobcům zpracovaných výrobků v Severním Irsku dostatek času k přípravě na zavedení AGL se zaměřením na recyklované nebo ná -
hradní materiály.
30K
omise uvádí, že vláda Spojeného království k tomu, aby bylo vskutku možno dosáh -
nout sledovaných cílů ochrany životního prostředí odpovídajícím způsobem, stano -
vila, jak je uvedeno v bodě 21 výše, že osvobození od daně bude podrobeno podmín -
ce, že podniky, které je hodlají využívat, se musí formálně zavázat a dodržovat dohody uzavřené se zmíněnou vládou, které jim ukládají povinnost podílet se v průběhu ob -
dobí platnosti osvobození na programu uskutečňování projektů a zlepšování stavu 
životního prostředí.
II - 4241BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
31S cílem poskytnout průmyslu zpracovaných výrobků (tj. podnikům, které využívají 
přírodní kamenivo za účelem dosažení zisku) více času k  přizpůsobení a  dosažení požadovaných účinků v oblasti životního prostředí je stanoveno nahrazení stávajíc í-
ho režimu výjimky ohledně daně novým přechodným režimem osvobození od AGL platným pro všechny druhy kameniva zatěžujícím příjemce pouze do výše 20
 % běžně 
splatné AGL. Tento nový režim nabyl účinnosti dne 1. dubna 2004 a skončí dnem 31. bř
ezna 2011 (tj. devět let od počátku jeho uplatňování k 1. dubnu 2002).
32K
omise poté, co konstatovala, že osvobození od AGL bylo poskytnuto ze státních 
prostředků formou odpuštění daně podnikům nacházejícím se v  Severním Irsku, a zvýhodňuje tyto podniky snižováním nákladů, které by musely za obvyklých okol -
ností vynaložit, dospěla k závěru, že se jedná o podporu poskytnutou členským st á-
tem, než ji prozkoumala s přihlédnutím k pokynům Společenství.
33V 
tomto ohledu Komise především zdůrazňuje, že jelikož byla AGL zavedena již v c e-
lém Spojeném království (včetně Severního Irska) od dubna roku 2002, musí být AGL považována za stávající daň.
34D
ále uvádí, že se tato daň vybírá z důvodů ochrany životního prostředí a důvodem 
její existence je dosáhnout tohoto cíle tím, že přispěje ke snížení těžby přírodního k a-
meniva a pobídne k používání náhradních materiálů. K tomuto bodu Komise dodává, 
že, jak je uvedeno v bodě 29 výše, podle empiricky získaných informací předložených 
orgány Spojeného království nenastaly sice účinky AGL očekávané v Severním Irsku, ale tato daň měla značně pozitivní vliv na ochranu životního prostředí ve Velké Br i-
tánii. V tomto ohledu orgány Spojeného království Velké Británie a Severního Irska prohlásily, že se objem přírodních materiálů vytěžených ve Velké Británii v roce 2002 
výrazně snížil (a to o5,7 % v porovnání s průměrnými hodnotami předchozích let), 
že ceny kameniva podléhajícího dani byly podstatně vyšší než ceny kameniva, které 
II - 4242ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
jí nepodléhá, což naznačuje, že environmentální náklady na získání kameniva byly 
přeneseny na spotřebitele (čímž byly negativní účinky těžby kameniva na životní pr o-
středí internalizovány do nákladů na jeho výrobu) a že se zvýšil prodej recyklovaných 
a  náhradních materiálů (jako například odpadu břidlice a  kaolinitu) a  byly zřízeny 
nové závody na recyklaci.
35Z
atřetí Komise uvádí, že zásadní rozhodnutí osvobodit od AGL určité podniky v S e-
verním Irsku bylo přijato již při zavedení této daně dne 1. dubna 2002.
36K
omise na základě těchto údajů dospívá k závěru, že podmínky stanovené v bodě 51.2 
pokynů byly splněny.
37Co s
e týče podmínek stanovených v bodě 51.1 b) druhé odrážce pokynů Komise uv á-
dí, že doba trvání režimu je omezena na sedm let a že se snížení týká vnitrostátní daně, jelikož daň Společenství neexistuje. Komise se proto domnívá, že sazba ve výši 20
 %, kterou musí podniky zvýhodněné výjimkou přesto uhrazovat, představuje v ý-
z
namnou část vnitrostátní daně.
38K
omise má tudíž za to, že podmínky stanovené pokyny jsou beze zbytku splněny. 
V  důsledku toho považuje režim výjimky za slučitelný se společným trhem podle 
čl. 87 odst. 3 písm. c) ES.
II - 4243BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
39Komise proto dospívá k závěru, že pozměněný režim výjimky z AGL pro Severní Ir -
sko je slučitelný s ustanoveními Smlouvy o ES, a rozhodla se nevznášet námitky.
Ř
ízení
40N
ávrhem došlým kanceláři Tribunálu dne 30. srpna 2004 podaly žalobkyně proje d-
návanou žalobu.
41P
odáním došlým kanceláři Tribunálu dne 5. ledna 2005 požádalo Spojené království 
o vstup do řízení jako vedlejší účastník na podporu návrhových žádání Komise. Usne -
sením ze dne 4. března 2005 předseda druhého senátu Tribunálu tomuto návrhu na 
vstup vedlejšího účastníka do řízení vyhověl. Vedlejší účastnice předložila svůj spis vedlejšího účastníka a ostatní účastnice řízení k němu předložily svá vyjádření ve st a-
novených lhůtách.
42J
elikož složení senátů Tribunálu bylo změněno, byl soudce zpravodaj přidělen k pát é-
mu senátu, kterému byla tudíž projednávaná věc přidělena.
43S
polečně se žalobou předložily žalobkyně návrh na organizační procesní opatření na 
základě čl. 64 odst. 4 a článků 68 a 70 jednacího řádu Tribunálu s cílem dosáhnout toho, aby bylo Komisi uloženo předložit dopis obsahující „empirické informace“ p o-
skytnuté Spojeným královstvím v přezkumném řízení, na které se odkazuje v dopisu generálního ředitele Generálního ředitelství (GŘ) Komise „Hospodářská soutěž“ ze 
dne 20. července 2004 určeném právnímu zástupci BAA.
II - 4244ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
44Po vyslechnutí účastnic řízení přerušil předseda pátého senátu Tribunálu usnesením 
ze dne 24. září 2008 řízení v projednávané věci v souladu s čl. 77 písm. a) jednacího řádu a čl. 54 odst. 3 statutu Soudního dvora do vydání rozhodnutí Soudního dvora ve 
věci C-487/06
 P .
45Dne 22.  prosince 2008 vydal Soudní dvůr rozsudek British Aggregates v.  Komise, 
bod 18 výše. V důsledku toho řízení v projednávané věci pokračovalo.
46N
a výzvu Tribunálu předložili účastníci řízení svá vyjádření k účinkům rozsudku ze 
dne 22. prosince 2008, British Aggregates v. Komise, bod 18 výše, na projednávanou věc.
47K
omise ve svém vyjádření k tomuto předmětu prohlásila, že nadále nebude zpochy b-
ňovat přípustnost této žaloby.
48N
a základě zprávy soudce zpravodaje se Tribunál (pátý senát) rozhodl zahájit ústní 
část řízení. Řeči účastnic řízení a jejich odpovědi na otázky Tribunálu byly vyslechn u-
ty na jednání dne 3. června 2009.
49Ž
alobkyně na jednání prohlásily, že se vzdávají svého návrhu na organizační procesní 
opatření na základě čl. 64 odst. 4 a článků 68 a 70 jednacího řádu (viz bod 43 výše).
II - 4245BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
50Rovněž vedlejší účastnice na jednání prohlásily, že v  důsledku rozsudku ze dne 
22. prosince 2008, British Aggregates v. Komise, bod 18 výše, nadále nezpochybňují přípustnost projednávané žaloby.
Návrhová žádání účastníků řízení
51Ž
alobkyně navrhují, aby Tribunál:
– zrušil napadené rozhodnutí;
– uložil Komisi náhradu nákladů řízení.
52Komise podporovaná vedlejší účastnicí řízení navrhuje, aby Tribunál:
– zamítl žalobu jako neopodstatněnou;
– uložil žalobkyním náhradu nákladů řízení.
II - 4246ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
Právní otázky
Úvodní poznámky
53N
a podporu své žaloby se žalobkyně dovolávají tří žalobních důvodů směřujících ke 
zrušení. První žalobní důvod vychází z  porušení článků 23  ES a  25  ES nebo člán -
ku 90 ES, druhý žalobní důvod vychází z porušení pokynů a třetí žalobní důvod v y-
chází z porušení procesních povinností Komise, zejména porušení čl. 88 odst. 2 ES. 
V rámci třetího žalobního důvodu žalobkyně rovněž vytýkají Komisi nedostatek odů -
vodnění rozhodnutí, což představuje porušení článku 253 ES, jakož i porušení povin -
ností, jež má ve fázi předběžného řízení.
54V 
rámci žalobního důvodu vycházejícího z porušení čl. 88 odst. 2 ES žalobkyně v po d-
statě tvrdí, že Komise tím, že schválila dotčený režim podpory na základě pouhého 
předběžného přezkumu, porušila čl. 88 odst. 2 ES a čl. 4 odst. 4 nařízení Rady (ES) 
č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku [88 ES] (Úř. věst. L
 83, s. 1; Zvl. vyd. 08/01 s. 339) a kterým se tomuto orgánu ukládá 
zahájit formální vyšetřovací řízení, vyvolává-li oznámené opatření pochybnosti o své s
lučitelnosti se společným trhem. Argumenty a důkazy, jež předložila BAA na podp o-
ru své stížnosti, však prokázaly existenci závažných pochybností týkajících se jednak 
skutečnosti, že nový systém výjimek není slučitelný se společným trhem, a zejména 
II - 4247BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
s články 23 ES a 25 ES nebo 90 ES (první žalobní důvod), a jednak toho, že nebyly 
splněny podmínky stanovené pokyny (druhý žalobní důvod).
55P
odle ustálené judikatury je formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 ES ne -
vyhnutelné, jestliže Komise zaznamená závažné obtíže při posouzení toho, zda je podpora slučitelná se společným trhem. Komise se tedy může pro přijetí příznivého rozhodnutí o podpoře omezit na předběžnou fázi přezkumu podle čl. 88 odst. 3 pou -
ze tehdy, může-li po tomto prvotním přezkumu nabýt přesvědčení, že tato podpora je slučitelná se společným trhem. Pokud naproti tomu Komise po tomto prvotním přezkumu získá opačné přesvědčení nebo pokud jí tento přezkum neumožní přek o-
nat veškeré obtíže, jež vyvstaly při posuzování slučitelnosti této podpory se spole č-
ným trhem, je Komise povinna vyžádat si veškerá nezbytná stanoviska a zahájit v této souvislosti řízení podle čl. 88 odst. 2 ES (rozsudky Soudního dvora ze dne 20. března 1984, Německo v. Komise, 84/82, Recueil, s. 1451, bod 13; ze dne 19. května 1993, Cook v. Komise, C-198/91, Recueil, s. I-2487, bod 29; ze dne 15. června 1993, Matra 
v. Komise, C-225/91, Recueil, s. I-3203, bod 33, a ze dne 2. dubna 2009, Bouygues 
a Bouygues Télécom v. Komise, C-431/07 P , Sb. rozh. s. I-2665, bod 61; viz rovněž rozsudek Tribunálu ze dne 18. září 1995, SIDE v. Komise, T-49/93, Recueil, s. II-2501, bod 58).
56P
ojem „závažné obtíže“ má objektivní povahu. Po existenci takových obtíží je třeba 
pátrat jak v okolnostech přijetí napadeného aktu, tak v jeho obsahu objektivním způ -
sobem a dávat do souvislosti odůvodnění rozhodnutí s poznatky, jimiž Komise disp o-
novala, když rozhodla o slučitelnosti sporných podpor se společným trhem (rozsudek Bouygues a Bouygues Télécom v. Komise, bod 55 výše, bod 63, a rozsudek SIDE v. K o-
mise, bod 55 výše, bod 60). Z toho plyne, že přezkum legality prováděný Tribunálem, pokud jde o existenci závažných obtíží, již z povahy věci přesahuje přezkum otázky 
zjevně nesprávného posouzení (viz v tomto smyslu rozsudky Cook v. Komise, bod 55 
II - 4248ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
výše, body 31 až 38, a Matra v. Komise, bod 55 výše, body 34 až 39; rozsudek Tr i-
bunálu ze dne 15. března 2001, Prayon-Rupel v. Komise, T-73/98, Recueil, s. II-867, 
bod 47).
57Z 
judikatury rovněž vyplývá, že nedostatečná nebo neúplná povaha přezkumu pr o-
vedeného Komisí během předběžného přezkumného řízení naznačuje existenci z á-
važných obtíží (viz v tomto smyslu rozsudky Soudního dvora Cook v. Komise, bod 55 výše, bod  37, a  ze dne 3.  května 2001, Portugalsko v.  Komise, C-204/97, Recueil, s. I-3175, body 46 až 49; rozsudek Prayon-Rupel v. Komise, bod 56 výše, bod 108).
58V
zhledem k  tomu, že napadené rozhodnutí bylo přijato bez zahájení formální v y-
šetřovací fáze, Komise jej mohla legálně přijmout pouze tehdy, když v rámci pře d-
běžného přezkumu stížnosti nevyvstaly závažné obtíže. Kdyby totiž takové obtíže 
existovaly, mohlo by být rozhodnutí zrušeno již z tohoto důvodu, kvůli neprovedení 
kontradiktorního a důkladného přezkumu upraveného Smlouvou o ES, i kdyby neby -
lo prokázáno, že posouzení Komise ohledně věci samé bylo z právního a skutkového hlediska nesprávné.
59Z 
toho vyplývá, že je třeba zkoumat všechny žalobní důvody vznesené žalobkyněmi 
proti napadenému rozhodnutí, aby bylo možno zjistit, zda umožňují rozpoznat z á-
važné obtíže, kvůli nimž by Komise bývala povinna zahájit formální vyšetřovací řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 ES (viz v tomto smyslu rozsudky Tribunálu ze dne 13. ledna 2004, Thermenhotel Stoiser Franz a další v. Komise, T-158/99, Recueil, s. II-1, bod 91, a ze dne 20. září 2007, Fachvereinigung Mineralfaserindustrie v. Komise, T-375/03, nezveřejněný ve Sbírce rozhodnutí, body 67 a 77). V tomto ohledu je především nut -
no zkoumat první žalobní důvod, vycházející z porušení článků 23 ES a 25 ES nebo 
článku 90 ES.
II - 4249BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
K prvnímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu z porušení článků 23 ES a 25 ES nebo 
článku 90 ES
Argumenty účastníků řízení
60P
odle žalobkyň je v důsledku nového režimu výjimky z AGL kamenivo dovážené z Ir -
ska zdaňováno plnou sazbou AGL (1,60 GBP za tunu), zatímco stejné produkty vyrá -
běné v Severním Irsku jsou zdaňovány pouze ve výši 0,32 GBP za tunu, čili pouze 20  % 
plné sazby AGL. Výrobci usazení v Irsku navíc nemají na rozdíl od výrobců usazených 
v 
Severním Irsku možnost uzavřít závazky týkající se životního prostředí, aby mohli 
využívat režim výjimky. Z toho vyplývá daňová diskriminace, která porušuje ustano -
vení článků 23 ES a 25 ES, popřípadě článku 90 ES, které mají týž cíl, tj. nenarušenou hospodářskou soutěž na společném trhu.
61P
odle žalobkyň skutečnost, že Komise schválila nový režim výjimky, je tím překv a-
pivější, že Komise v napadeném rozhodnutí výslovně konstatovala, že cílem tohoto režimu je chránit konkurenceschopnost průmyslu Severního Irska vůči výrobcům z Irska, a to vzdor judikatuře Soudního dvora, podle níž Komise nemůže prohlásit za slučitelnou se společným trhem podporu, která porušuje jiná ustanovení smlouvy o ES, zejména pokud je cílem těchto ustanovení, stejně jako v případě článků 23 ES 
a 25 ES nebo článku 90 ES v projednávané věci, nenarušená hospodářská soutěž na 
trhu. V důsledku toho existovaly vážné pochybnosti o slučitelnosti nového režimu výjimky se společným trhem.
62V 
replice žalobkyně upřesňují, že ustanovení Smlouvy o  ES zakazující cla, jakož 
i všechny poplatky s rovnocenným účinkem (články 23 ES a 25 ES), a diskriminační 
II - 4250ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
vnitrostátní zdanění v obchodě (článek 90 ES) nemohou být uplatňována kumulativ -
ně. Tato ustanovení se však vzájemně doplňují v tom smyslu, že cílem článku 90 ES je 
zejména zabránit tomu, aby byl zákaz cel a poplatků s rovnocenným účinkem obchá -
zen prostřednictvím vnitrostátních daní. V důsledku toho nelze vždy přesně vytýčit hranici mezi oblastí působnosti článků 23 ES a 25 ES na jedné straně a článku 90 ES na straně druhé. V každém případě diskriminační povaha AGL umožňuje, aby se na AGL vztahovalo v souladu s kritérii vyjasněnými judikaturou Soudního dvora jedno z uvedených ustanovení. Žalobkyně na jednání upřesnily, že se v souladu s touto ju -
dikaturou dovolávají v rámci svého prvního žalobního důvodu především porušení článků 23 ES a 25 ES, a následně – podpůrně – i porušení článku 90 ES.
63Co s
e týče porušení článků 23 ES a 25 ES, žalobkyně uvádějí, že zmíněné články z a-
kazují jakékoli finanční zatížení dovážených výrobků, ledaže takové zatížení vyplývá 
z obecného systému vnitrostátních poplatků, jež jsou uplatňovány na domácí i dove -
zené výrobky podle týchž kritérií, anebo představují úplatu za službu skutečně p o-
skytnutou dovozci. Ohledně poplatku zatěžujícího dovezený výrobek, který spadá do 
obecného systému vnitrostátních daní, Soudní dvůr vyložil, že jím musí být domácí i dovezený výrobek zatížen stejně, a také důvod zdanění musí být u obou těchto v ý-
robků stejný.
64V 
Severním Irsku se však AGL uplatňuje nejen v různých sazbách (0,32 GBP oproti 
1,60 GBP), ale též v různých stadiích prodeje, a tudíž nespadá do obecného systému vnitrostátních daní. Z tohoto pak vyplývá diskriminace, jelikož dovezené kamenivo je v důsledku své povahy vždy zdaňováno z jiného důvodu než kamenivo tuzemské. 
Podle žalobkyň totiž z judikatury vyplývá, že k porušení článků 23 ES a 25 ES dojde, 
II - 4251BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
vztahují-li se na domácí a dovezené výrobky vzájemně se lišící důvody zdanění, na -
vzdory skutečnosti, že daň zatěžující dovezené výrobky je ve skutečnosti nižší než 
daň, která zatěžuje výrobky domácí. Jelikož AGL specifickým způsobem zatěžuje do-
vezené výrobky, je z tohoto důvodu poplatkem s účinkem rovnocenným clům.
65A
GL krom toho představuje poplatek s  účinkem rovnocenným clům proto, že byl 
zvlášť vytvořen za tím účelem, aby zatížil dovezené výrobky v protikladu k výrob -
kům domácím. Ve Spojeném království zatěžuje AGL určité výrobce kameniva, kteří 
nejsou povinni AGL přenášet na spotřebitele, ale mohou je zčásti nebo vcelku ode -
pisovat jakožto provozní náklady. Jelikož Spojené království nemá možnost zdaňovat výrobce usazené mimo jeho území, zdaňuje tedy dovezené výrobky.
66Pr
o případ, že by Tribunál zastával názor, že uplatnění AGL na dovozy do Severního 
Irska „spadá do obecného systému vnitrostátního zdaňování“, a AGL tudíž nemůže 
být kvalifikována jakožto poplatek rovnocenný clům, žalobkyně uvádějí, že porušuje 
článek 90 ES.
67V 
tomto ohledu žalobkyně uvádějí, že výrobci usazení mimo Severní Irsko nema -
jí možnost uzavírat dohody o životním prostředí, a proto nemohou využívat sazbu ve výši 20
 % AGL. Jelikož jsou dotčené výrobky totožné, odporuje toto zacházení 
prvnímu pododstavci článku 90 ES, neboť chrání výrobce ze Severního Irska před k
onkurencí.
68T
oto není v souladu s ustálenou judikaturou, podle níž je členským státům dovoleno 
vytvořit rozdílné systémy zdanění pro určité výrobky pouze tehdy, je-li tato rozdíl -
nost slučitelná s právem Společenství. Dotyčný režim podpory není v souladu s touto 
II - 4252ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
judikaturou, neboť kritérium sloužící ke stanovení nejnižší daně se ze své podstaty 
neuplatní na domácí výrobky.
69K
omise má především za to, že žalobkyně jasně nevymezují základ své žaloby. Nelze 
bez obtíží určit, zda žaloba vychází z porušení článků 23 ES a 25 ES nebo článku 90 ES, anebo všech těchto ustanovení. Nestačí však tvrdit, že se v projednávané věci jedná 
o tato ustanovení, aniž je zdůvodněno, jak by mohlo být každé z nich dotčeno.
70V 
tomto ohledu Komise zejména zdůrazňuje, že dovolávané články se týkají různých 
oblastí, přičemž předmětem článků 23 ES a 25 ES je zákaz vybírání dovozních a v ý-
vozních cel a veškerých poplatků s rovnocenným účinkem mezi členskými státy a čl á-
nek 90 ES se týká daňové diskriminace znevýhodňující výrobky z jiného členského 
státu. Podle ustálené judikatury ustanovení o  poplatcích s  rovnocenným účinkem a ustanovení o diskriminačním vnitrostátním zdanění nejsou použitelná kumulativ -
ně, takže jeden a týž poplatek nemůže podle systému Smlouvy o ES spadat současně 
do obou kategorií. Jelikož žalobkyním přísluší upřesnit, která ustanovení považují za 
porušená, má tedy Komise za to, že tento neurčitý a vnitřně rozporný typ žalobního důvodu nelze rozvinout ve stadiu repliky, zejména pak nikoli za pomoci tak podrob -
ných argumentů, jako jsou argumenty přednesené žalobkyněmi. Již jen z tohoto dů -
vodu musí být tento žalobní důvod podle článku 44 jednacího řádu odmítnut jako 
nepřípustný.
71V 
duplice Komise navíc uvádí, že argument žalobkyň, podle něhož je AGL poplatkem 
s účinkem rovnocenným clům ve smyslu článku 25 ES, je nový, a jeho přednesení tudíž představuje porušení čl. 48 odst. 2 jednacího řádu.
II - 4253BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
72Pro případ, že by se Tribunál rozhodl neodmítnout tento žalobní důvod jako nepř í-
pustný, Komise především zdůrazňuje, že se nejeví, že by byly dotčeny články 23 ES 
a 25 ES, jelikož se napadené rozhodnutí netýká dovozního cla z kameniva pocházejí -
cího z Irska. Podle názoru Komise nepředstavuje AGL finanční zatížení dovážených výrobků, ale jakožto daň z kameniva je daňovou zátěží ukládanou v určitém odvětví. Vzhledem k tomu, že v projednávané věci výrobci ze Severního Irska platí nejméně 20
 % AGL, ale neobdrží za to žádné plnění, neodpovídá skutkový základ článkům 
23 ES nebo 25 ES ani judikatuře, jíž se dovolávají žalobkyně.
73Co s
e týče článku 90 ES, je Komise dále toho názoru, že obvinění z diskriminace vzne -
sené žalobkyněmi není opodstatněné. Zdůrazňuje, že o diskriminaci se jedná pouze tehdy, když se uplatňují různá pravidla na srovnatelné situace. V projednávané věci se však nejedná ani o přímou, ani o nepřímou diskriminaci.
74V 
kontextu zdaňování to znamená, že daňové zvýhodnění, které je upřeno nerez i-
dentovi, může zakládat rozdílné zacházení mezi dvěma kategoriemi osob povinných 
k dani, a tudíž i diskriminaci ve smyslu Smlouvy o ES, jelikož není dán objektivní ro z-
díl v postavení obou zmíněných kategorií osob povinných k dani, který by v uvedené 
záležitosti odůvodňoval různé zacházení. V projednávané věci však existují objektivní důvody spojené s povahou dotčených výrobků, v místní povaze dotčeného průmyslu a ve specifické situaci Severního Irska.
75P
odpůrně Komise připomíná, že rozlišování mezi podniky v oblasti poplatků může 
být odůvodněno povahou a obecnou logikou dotyčné úpravy. Vzhledem k tomu, že režim výjimky byl vytvořen právě za účelem řešení obtíží průmyslu kameniva v Sever -
ním Irsku, skutečnost, že pouze podniky usazené v Severním Irsku mohou uzavírat 
II - 4254ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
závazky ohledně životního prostředí s  orgány Spojeného království, vychází ze sa -
motné povahy systému vytvořeného režimem výjimky.
76V 
důsledku toho zastává Komise názor, že se nesetkala se závažnými obtížemi, ale 
naopak se nacházela v situaci, kdy byla na konci předběžné fáze s to dospět k závěru, 
že oznámená podpora je slučitelná se společným trhem.
77V
edlejší účastnice se připojuje k vyjádření Komise a má za to, že první žalobní důvod 
není dostatečně přesný a jeví se jako nepodložený. V projednávané věci se nejedná 
o clo ani poplatek s rovnocenným účinkem, ani o diskriminační vnitrostátní zdanění.
78Vedlejší účastník dodává, že výhody částečného osvobození ve výši 80  %. nepožívají 
všechny podniky usazené v Severním Irsku. Tato výhoda se vztahuje pouze na po d-
nik
y, které uzavřely a dodržují formální dohody, jejichž účelem je dosáhnout zlepšení 
souvisejících s cíli v oblasti životního prostředí. Dodržování dohod o životním pr o-
středí totiž implikuje zvýšené prováděcí náklady, které jsou kompenzovány osvob o-
zením, zatímco hospodářské subjekty usazené mimo Severní Irsko nejsou povinny takovéto náklady přebírat.
79N
avíc se obecný systém vnitrostátních příspěvků zavedený ve Spojeném království 
v této oblasti uplatňuje stejným způsobem jak ohledně domácích, tak i dovážených výrobků. S  podniky usazenými v  Irsku není tudíž zacházeno jinak než s  podniky 
II - 4255BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
usazenými ve Spojeném království, které nemusí přebírat náklady spojené se zlepš e-
ními v oblasti životního prostředí a které nepožívají výhod plynoucích z částečného 
osvobození od AGL.
Z
ávěry Tribunálu
– K přípustnosti prvního žalobního důvodu
80K
omise i vedlejší účastnice především uvádějí, že první žalobní důvod musí být podle 
článku 44 jednacího řádu odmítnut jako nepřípustný, neboť je příliš neurčitý a vnitřně rozporný. Není údajně jasné, z jakého ustanovení žalobkyně vycházejí ve své žalobě.
81V 
tomto ohledu je třeba připomenout, že podle článku 21 statutu Soudního dvora 
a čl. 44 odst. 1 písm. c) jednacího řádu musí každá žaloba obsahovat předmět sporu 
a stručný popis dovolávaných žalobních důvodů. Tyto údaje musí být natolik jasné 
a přesné, aby umožnily žalovanému připravit si svou obhajobu a Tribunálu rozho d-
nout o žalobě případně bez dalších podpůrných informací. Za účelem zajištění právní jistoty a řádného výkonu spravedlnosti je třeba pro to, aby byla žaloba přípustná, aby hlavní skutkové a právní okolnosti, na kterých je žaloba založena, vyplývaly přine j-
menším stručně, ale uceleně a srozumitelně z textu samotné žaloby (usnesení Tribu -
nálu ze dne 25. července 2000, RJB Mining v. Komise, T-110/98, Recueil, s. II-2971, 
II - 4256ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
bod 23; rozsudek Tribunálu ze dne 3. února 2005, Chiquita Brands a další v. Komise, 
T-19/01, Sb. rozh. s. II-315, bod 64).
82J
e nutno konstatovat, že použití výrazu „nebo“ v žalobě zřejmě znamená, že se ž a-
lobkyně alternativně dovolávají jednak porušení článků 23  ES a  25  ES, a  jednak 
článku 90 ES.
83T
yto údaje obsažené v žalobě byly ve smyslu čl. 44 odst. 1 písm. c) jednacího řádu 
dostatečně jasné a přesné, aby Komisi umožnily připravit si obhajobu.
84N
a jednání žalobkyně upřesnily, že svým prvním žalobním důvodem chtějí uplatnit 
především porušení článků 23 ES a 25 ES, a podpůrně článku 90 ES.
85Z
a těchto okolností je třeba první žalobní důvod považovat za dostatečně jasný 
a přesný ve smyslu čl. 44 odst. 1 písm. c) jednacího řádu.
86Z
adruhé Komise uvádí, že argument žalobkyně, podle nějž je AGL poplatkem s účin -
kem rovnocenným clu ve smyslu článku 25 ES, byl poprvé předložen ve stadiu repliky. Je proto nový, a tudíž byl předložen v rozporu s čl. 48 odst. 2 jednacího řádu.
II - 4257BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
87Podle judikatury je předložení nového žalobního důvodu v průběhu řízení zakázáno, 
ledaže se zakládá na právních a skutkových okolnostech, které vyšly najevo v průběhu řízení, jak to stanoví čl. 48 odst. 2 první pododstavec jednacího řádu (usnesení RJB 
Mining v. Komise, bod 81 výše, bod 24). Naopak žalobní důvod, který je rozšířením 
důvodu dříve přímo nebo implicitně uvedeného v žalobě a který je s ním úzce spjat, je přípustný (viz rozsudek Tribunálu ze dne 9. března 1999, Hubert v. Komise, T-212/97, Recueil FP , s. I-A-41 a II-185, bod 87 a citovaná judikatura, a usnesení RJB Mining v. Komise, bod 81 výše, bod 24).
88V 
projednávané věci je třeba konstatovat, že článek 25 ES nebyl v žalobě přímo do -
voláván. Skutečností nicméně zůstává, že žalobkyně v žalobě vytýkaly porušení člán-ku 23 ES v rozsahu, v němž z nového režimu výjimky vyplývá daňová diskriminace. Je třeba připomenout, že podle čl. 23 odst. 1 ES je Společenství založeno na celní unii, která pokrývá veškerý obchod zbožím. Tato unie zahrnuje jednak zákaz všech v ý-
vozních a dovozních cel, jakož i všech poplatků s účinkem rovnocenným těmto clům 
mezi členskými státy, a jednak přijetí společného celního sazebníku pro obchod mezi 
členskými státy a třetími zeměmi (rozsudek Soudního dvora ze dne 21. června 2007, Komise v. Itálie, C-173/05, Sb. rozh. s. I-4917, bod 27).
89V 
důsledku toho článek 23 ES zakazující cla společně s článkem 25 ES zakazujícím 
poplatky s účinkem rovnocenným clům představují nutná doplňující se ustanovení 
vedoucí k celkovému zákazu (viz v tomto smyslu rozsudky Soudního dvora ze dne 
14. prosince 1962, Komise v. Lucembursko a Belgie, 2/62 a 3/62, Recueil, s. 813; K o-
mise v. Itálie, bod 88 výše, bod 28 a citovaná judikatura, a ze dne 8. listopadu 2007, Stadtgemeinde Frohnleiten a  Gemeindebetriebe Frohnleiten, C-221/06, Sb.  rozh. s. I-9643, bod 27 a citovaná judikatura). Tento argument tudíž představuje rozšíření dříve předloženého žalobního důvodu, a je proto podle čl. 48 odst. 2 prvního podo d-
stavce jednacího řádu přípustný.
II - 4258ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
– K opodstatněnosti prvního žalobního důvodu
90Z 
judikatury uvedené v bodě 57 výše vyplývá, že nedostatečná povaha přezkumu pr o-
váděného Komisí v průběhu předběžného přezkumného řízení naznačuje existenci 
závažných obtíží.
91Z 
ustálené judikatury rovněž vyplývá, že ačkoliv řízení upravené v  článcích 87  ES 
a 88 ES ponechává Komisi určitý prostor při rozhodnutí o slučitelnosti režimu státní 
podpory s požadavky společného trhu, z obecné systematiky Smlouvy o ES vyplývá, že 
toto řízení nesmí nikdy vést k výsledku, který by byl v rozporu s konkrétními ustano -
veními Smlouvy o ES (viz v tomto smyslu rozsudky Soudního dvora ze dne 21. května 1980, Komise v. Itálie, 73/79, Recueil, s. 1533, bod 11; ze dne 19. září 2000, Německo v. Komise, C-156/98, Recueil, s. I-6857, bod 78, a rozsudek Tribunálu ze dne 31. ledna 2001, Weyl Beef Products a další v. Komise, T-197/97 a T-198/97, Recueil, s. II-303, 
bod 75). Tato povinnost Komise dodržovat soudržnost mezi články 87 ES a 88 ES 
a ostatními ustanoveními smlouvy o ES platí zejména tehdy, je-li cílem těchto osta t-
ních ustanovení rovněž nenarušená hospodářská soutěž na společném trhu, jako je v projednávané věci případ článků 23 ES a 25 ES na jedné straně, anebo článku 90 ES na straně druhé, které mají za cíl zachovat volný pohyb zboží a soutěž mezi domácími 
a dováženými výrobky. Když Komise přijme rozhodnutí o slučitelnosti určité podp o-
ry se společným trhem, nesmí totiž přehlížet riziko narušení hospodářské soutěže na 
společném trhu jednotlivými hospodářskými subjekty. (rozsudek Matra v. Komise, bod 55 výše, body 42 a 43).
92K
omise tedy nemůže prohlásit za slučitelnou se společným trhem státní podporu, 
která některými ze svých podmínek porušuje jiná ustanovení Smlouvy o ES (rozsudek 
II - 4259BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
ze dne 19. září 2000, Německo v. Komise, bod 91 výše, bod 78, a rozsudek Portugal -
sko v. Komise, bod 57 výše, bod 41). Krom toho musí Komise při rozhodování, zda je 
podpora slučitelná se společným trhem, zohlednit podmínky na trhu, včetně podmí -
nek v oblasti zdanění (viz v tomto smyslu rozsudky ze dne 21. května 1980, Komise v. Itálie, bod 91 výše, bod 11, a Portugalsko v. Komise, bod 57 výše, bod 42). Z toho vyplývá, že podle systému Smlouvy o ES nemůže být podpora zavedena nebo schv á-
lena ze strany členského státu ve formě daňové diskriminace ve vztahu k výrobkům pocházejícím z jiných členských států (viz v tomto smyslu rozsudek Soudního dvora 
ze dne 27. května 1981, Essevi a Salengo, 142/80 a 143/80, Recueil, s. 1413, bod 28).
93P
odle judikatury Soudního dvora však legitimita určitých daňových osvobození nebo 
snížení daní, zejména tehdy, mají-li za cíl umožnit zachování výroby nebo podni-
ků, které by bez těchto zvláštních daňových zvýhodnění nebyly nadále rentabilní 
z důvodu zvýšení výrobních nákladů, podléhá podmínce, že členské státy, které tyto 
možnosti využívají, je uplatňují nediskriminačním a neochranářským způsobem na dovážené výrobky, které se nacházejí ve stejných podmínkách (viz v tomto smyslu rozsudky Soudního dvora ze dne 27. února 1980, Komise v. Francie, 168/78, Recueil, s. 347, bod 16; ze dne 30. října 1980, Schneider-Import, 26/80, Recueil, s. 3469, bod 9, 
a ze dne 18. dubna 1991, Komise v. Řecko, C-230/89, Recueil, s. I-1909, bod 12).
94Ž
alobkyně v podstatě uvádějí, že účinky nového režimu výjimky z AGL v Severním 
Irsku, jenž byl schválen Komisí v napadeném rozhodnutí, vedou k daňové diskrimina -
ci, která představuje porušení článků 23 ES a 25 ES nebo článku 90 ES, což způsobuje závažné obtíže.
II - 4260ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
95Tribunálu tudíž přísluší zkoumat, zda údajná daňová diskriminace naznačuje exi -
stenci závažných obtíží, přičemž je třeba ověřit, zda byla Komise v rámci posouze -
ní slučitelnosti dotčeného režimu podpory povinna zahájit řízení upravené v čl. 88 
odst. 2 ES k přezkumu soudržnosti článků 87 ES a 88 ES buďto s články 23 ES a 25 ES, 
anebo s článkem 90 ES.
96V 
tomto ohledu je třeba především konstatovat, že nový režim výjimky z AGL schv á-
lený napadeným rozhodnutím představuje jakožto osvobození od daně státní podp o-
ru ve smyslu článku 87 ES, což je ostatně mezi účastníky řízení nesporné.
97Kr
om toho je třeba konstatovat, že v napadeném rozhodnutí Komise na tomto z á-
kladě zkoumala osvobození od AGL s přihlédnutím k pokynům. V této souvislosti měla Komise za to, že AGL představuje stávající poplatek a že podmínky popsané 
v bodě 51.2 pokynů pro použitelnost takovéhoto poplatku podle bodu 51. 1 pokynů 
byly splněny. Komise poté uvedla, že podmínky stanovené pokyny, zejména podmín -
ka týkající se platby významné části poplatku ze strany příjemců osvobození, byly spl -
něny. Komise z toho dovodila slučitelnost výjimky z AGL se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) ES.
98K
onečně je třeba uvést, což je ostatně rovněž nesporné, že otázka údajné daňové di s-
kriminace vyplývající z domnělého porušení článků 23 ES a 25 ES nebo článku 90 ES nebyla pojednána v napadeném rozhodnutí, které se nezabývá uplatněním žádného z uvedených ustanovení.
II - 4261BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
99Nelze však popřít, že nový režim výjimky zavedený v Severním Irsku a schválený na -
padeným rozhodnutí vede k tomu, že surové kamenivo vytěžené v Severním Irsku v ý-
robci, kteří uzavřeli dohodu o životním prostředí, se zdaňuje ve výši 20  % sazby AGL 
(0,32 GBP za tunu), zatímco totožné výrobky dovážené z Irska jsou zdaňovány plnou 
sa
zbou AGL (1,60 GBP za tunu). Z celkového obecného systému AGL, jakož i z rež i-
mu výjimky pro Severní Irsko schváleného napadeným rozhodnutím tudíž vyplývá, 
že jsou totožné výrobky zatěžovány různě.
100Rov
něž je třeba uvést, že výrobci kameniva usazení v Irsku nemohou podle právní 
úpravy Spojeného království uzavřít dohodu o životním prostředí, jak bylo vyloženo 
Komisí a  Spojeným královstvím na jednání. Výrobci kameniva v  Irsku nemají jiné možnosti, jak využívat osvobození od AGL, například prokázat, že jejich činnost je v souladu s úmluvami o životním prostředí, které mohou uzavírat výrobci kameniva 
v Severním Irsku.
101Ost
atně je třeba zdůraznit, že BAA ve své stížnosti tvrdila, že dotčený režim podp o-
ry má za cíl pouze zachování konkurenceschopnosti výrobců kameniva v Severním 
Irsku. BAA rovněž zdůraznila, že nový režim výjimky je s to významným způsobem narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy, a že v žádném případě nemůže být 
slučitelný se společným trhem podle článku 87 odst. 3 písm. c) ES.
102V
zhledem k předchozímu je nutno uvést, že Komise, jelikož v napadeném rozhodnutí 
nepřezkoumala případnou daňovou diskriminaci mezi dotčenými domácími výrobky 
a výrobky dováženými z Irska, nemohla na základě čl. 4 odst. 3 nařízení č. 659/1999 
II - 4262ROZSUDEK ZE DNE 9. 9. 2010 – VĚC T-359/04
právoplatně přijmout rozhodnutí nevznášet námitky ohledně výjimky z AGL ozná -
mené orgány Spojeného království.
103Z
a těchto okolností musí být napadené rozhodnutí zrušeno, aniž je nutno zkoumat 
ostatní žalobní důvody žalobkyň.
K nákladům řízení
104P
odle čl. 87 odst. 2 jednacího řádu se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, 
uloží náhrada nákladů řízení, pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, p o-
žadoval. Vzhledem k tomu, že žalobkyně požadovaly náhradu nákladů řízení a K o-
mise neměla ve věci úspěch, je důvodné posledně uvedené uložit náhradu nákladů 
řízení.
105P
odle čl. 87 odst. 4 prvního pododstavce jednacího řádu členské státy, které vstoupily 
do řízení jako vedlejší účastníci, nesou vlastní náklady řízení. Spojené království Velké Británie a Severního Irska ponese tudíž vlastní náklady.
Z těchto důvodů
II - 4263BRITISH AGGREGATES A DALŠÍ v. KOMISE
TRIBUNÁL (pátý senát)
rozhodl takto:
1) Rozhodnutí Komise K(2004) 1614 v konečném znění ze dne 7. května 2004 
nevznášet námitky proti změně výjimky použitelné v Severním Irsku ohle d-
ně daně z kameniva ve Spojeném království se zrušuje.
2) Komise ponese vlastní náklady řízení a nahradí náklady řízení vynaložené British Aggregates Association, Healy Bros. Ltd a David K. Trotter & Sons Ltd.
3) Spojené království Velké Británie a Severního Irska ponese vlastní náklady řízení.
Vilaras  Prek  Ciucă
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 9. září 2010.
Podpisy.