6

Ve znění přijatém v průběhu roku 2002 byly vysvětlivky HS k položce 8471 následující: „I. Zařízení pro automatizované zpracování dat a jejich jednotky […] D. Samostatné jednotky […] Jednotka plnící funkci zpracování dat je považována za část celého systému zpracování dat, jestliže splňuje všechny následující podmínky: a) její výhradní nebo hlavní použití je v systému automatizovaného zpracování dat; b) je možné ji k centrální procesorové jednotce připojit buď přímo, nebo prostřednictvím jedné nebo více dalších jednotek a c) je schopná přijímat nebo předávat data v takové formě (kódy nebo signály), kterou může používat celý systém. Jednotky plnící speciální funkce jiné než zpracovávající data se zařazují do čísla odpovídajícího jejich speciální funkci nebo, v případě že takové číslo neexistuje, do zbytkového čísla (viz poznámka 5 E této kapitoly). […] Mezi uvedenými součástmi je třeba uvést zobrazovací jednotky zařízení pro automatizované zpracování dat, které graficky prezentují zpracovávaná data. Tyto jednotky se v několika ohledech odlišují od videomonitorů a televizních přijímačů čísla 8528, zejména pak v těchto: 1) Zobrazovací jednotky zařízení pro automatizované zpracování dat jsou schopny přijímat pouze signál z centrální zpracovatelské jednotky zařízení pro automatizované zpracování dat a nejsou proto schopny reprodukovat barevný obraz z kompozitního videosignálu, jehož vlny mají tvar odpovídající některé z vysílacích norem (NTSC, SECAM, PAL, D-MAC nebo jiné). Za tímto účelem jsou vybaveny připojeními typickými pro systémy zpracování dat (například rozhraním RS-232C, konektory DIN nebo D-SUB) a nejsou vybaveny zvukovým okruhem. Jsou ovládány speciálními adaptéry (například monochromatickými nebo grafickými adaptéry) integrovanými v centrální jednotce zařízení pro automatizované zpracování dat. 2) Tyto zobrazovací jednotky se vyznačují slabým magnetickým zářením. Rozteč pixelů obrazovek využívaných ve výpočetní technice, jimiž jsou vybaveny, začíná na 0,41 mm u středního rozlišení a snižuje se se současným zvyšováním rozlišení. 3) Aby bylo možné zobrazovat obraz malých rozměrů, ale s vysokým rozlišením, jsou v zobrazovacích jednotkách této položky obrazové body (pixely) menší a konvergence silnější než ve videomonitorech a televizních přijímačích čísla 8528. (Konvergence je schopnost elektronické trysky nebo trysk působit na jediný bod povrchu katodové obrazovky, aniž by působily na okolní body). 4) V těchto zobrazovacích jednotkách dosahuje videofrekvence (šířka pásma), což je veličina určující, kolik bodů tvořících obraz může být přeneseno za sekundu, obecně 15 nebo více MHz, zatímco ve videomonitorech čísla 8528 nepřekračuje obecně šířka pásma 6 MHz. Horizontální obnovovací frekvence těchto zobrazovacích jednotek se mění v závislosti na normách použitých pro jednotlivé druhy zobrazení a obecně se pohybuje mezi 15 kHz a více než 155 kHz. Četné typy zobrazovacích jednotek mohou používat různé horizontální obnovovací frekvence. Horizontální obnovovací frekvence videomonitorů čísla 8528 je pevná, obecně okolo 15,6 nebo 15,7 kHz, v závislosti na použité televizní normě. Kromě toho zobrazovací jednotky zařízení pro automatizované zpracování dat nefungují podle mezinárodních nebo národních frekvenčních norem přijatých v oblasti veřejného vysílání nebo podle frekvenčních norem přijatých pro uzavřené televizní okruhy. 5) Zobrazovací jednotky tohoto čísla často obsahují zařízení umožňující nastavení jejich náklonu a natočení, antireflexní a neblikající obrazovky, jakož i další ergonomické konstrukční vlastnosti umožňující dlouhodobou nevyčerpávající práci v blízkosti jednotky. […]“