Keywords

Summary



Keywords

1. Řízení o předběžných opatřeních – Odklad vykonatelnosti – Předběžná opatření – Podmínky nařízení – Fumus boni juris – Naléhavost – Vážná a nenapravitelná újma – Kumulativní charakter – Poměření všech dotčených zájmů – Posuzovací pravomoc soudce rozhodujícího o předběžných opatřeních

(Článek 256 odst. 1 SFEU, články 278 SFEU a 279 SFEU; jednací řád Tribunálu, čl. 156 odst. 3)

2. Řízení o předběžných opatřeních – Odklad vykonatelnosti – Podmínky nařízení – Fumus boni juris – Žaloba proti rozhodnutí Komise zpřístupnit třetí osobě dokumenty, jejichž autorem je členský stát, který vznesl proti takovému zpřístupnění námitky – Přezkum prima facie opodstatněnosti důvodů dovolávaných na podporu žaloby v hlavním řízení – Soudní přezkum – Rozsah

(Článek 256 odst. 1 SFEU a článek 278 SFEU; jednací řád Tribunálu, čl. 156 odst. 3; nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 1 až 3 a 5)

3. Řízení o předběžných opatřeních – Odklad vykonatelnosti – Podmínky nařízení – Fumus boni juris – Přezkum prima facie důvodů dovolávaných na podporu žaloby v hlavním řízení – Žaloba členského státu proti rozhodnutí Komise zpřístupnit třetí osobě dokumenty navzdory námitkám tohoto státu – Posouzení těchto námitek – Zásadní právní problém v souvislosti s restriktivním výkladem Soudního dvora podaným po extenzivním výkladu Tribunálu – Existence fumus boni juris

(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 1 až 3)

4. Řízení o předběžných opatřeních – Odklad vykonatelnosti – Podmínky nařízení – Poměření všech dotčených zájmů – Pojem – Účel řízení o předběžných opatřeních – Plný účinek budoucího rozhodnutí ve věci samé

(Článek 256 odst. 1 SFEU a článek 278 SFEU; jednací řád Tribunálu, čl. 156 odst. 3)

5. Řízení o předběžných opatřeních – Odklad vykonatelnosti – Předběžná opatření – Podmínky nařízení – Naléhavost – Vážná a nenapravitelná újma – Nenapravitelnosti újmy – Pojem – Újma, jež členskému státu vznikla v důsledku zpřístupnění důvěrných informací a kterou nelze nahradit finanční kompenzací – Zahrnutí

(Článek 256 odst. 1 SFEU, články 278 SFEU a 279 SFEU; jednací řád Tribunálu, čl. 156 odst. 3)

Summary

1. Viz znění rozhodnutí.

(viz body 15, 16)

2. V řízení o předběžných opatřeních platí, že pokud jde o návrh na odklad vykonatelnosti rozhodnutí Komise zpřístupnit třetí osobě dokumenty, jejichž autorem je členský stát, přiznává čl. 4 odst. 5 nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise členským státům privilegované postavení oproti ostatním držitelům dokumentů, když stanoví, že členský stát může na rozdíl od ostatních držitelů dokumentů požádat orgán, aby nezveřejňoval dokument pocházející z tohoto členského státu bez jeho předchozího souhlasu. Pokud jde o rozsah a intenzitu kontroly vykonávané orgánem stran důvodů pro nezpřístupnění uvedených členským státem, musí příslušný orgán přezkoumat, zda námitky tohoto státu mají oporu v hmotněprávních výjimkách zakotvených v čl. 4 odst. 1 až 3 nařízení č. 1049/2001 a zda členský stát svůj postoj v tomto směru náležitě odůvodnil.

Soudce rozhodující o předběžném opatření musí provést přezkum prima facie vzhledem k rozhodnutí Komise zpřístupnit třetí osobě dokumenty, jejichž autorem je členský stát, který proti takovému zpřístupnění vznesl námitky, v němž i Komise provedla prima facie přezkum opodstatněnosti odůvodnění uvedeného tímto členským státem, takže posouzení této problematiky implikuje v dvojím ohledu omezený stupeň kontroly. Z toho plyne, že existence fumus boni juris by mohla být vyloučena pouze v případě, že by nepoužitelnost výjimek dovolávaných členským státem byla natolik jasná a zřejmá, že poukaz na ně by bylo možné považovat za zneužití řízení ze strany tohoto členského státu.

(viz body 26, 29, 38)

3. V řízení o předběžných opatřeních platí, že podmínka fumus boni juris je splněna, jestliže se alespoň jeden důvod uplatňovaný stranou sporu, která navrhuje nařízení předběžných opatření, na podporu její žaloby ve věci samé nejeví prima facie jako zjevně neopodstatněný, neboť ve fázi řízení o předběžných opatřeních existuje zásadní právní problém, jehož řešení není bez dalšího zřejmé.

V případě návrhu na odklad vykonatelnosti rozhodnutí Komise zpřístupnit třetí osobě dokumenty, jejichž autorem je členský stát, který proti takovému zpřístupnění vznesl námitky s poukazem na výjimky zakotvené v čl. 4 odst. 1 až 3 nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, soudce rozhodující o předběžném opatření, který se musí vypořádat jednak s judikaturou Soudního dvora, podle které orgánu rozhodujícímu o žádosti nepřísluší posuzovat vyčerpávajícím způsobem rozhodnutí dotyčného členského státu vznést námitky provedením přezkumu, který by šel nad rámec ověření pouhé existence odůvodnění odkazujícího na uvedené výjimky, a jednak s judikaturou Tribunálu, která je zřejmě extenzivnější a podle níž posouzení, jež má orgán provést, spočívá v určení toho, zda důvody uvedené členským státem na podporu jeho námitek proti zpřístupnění požadovaných dokumentů mohou prima facie odůvodnit takové odepření přístupu, aby se ujistil, že tyto důvody nejsou neopodstatněné, může pouze konstatovat, že diskuse vedená mezi účastníky řízení ohledně rozsahu a intenzity kontroly vykonávané orgánem stran důvodů pro nezpřístupnění uvedených členským státem ukazuje, že existuje zásadní právní problém, jehož řešení není bez dalšího zřejmé, nýbrž že si zasluhuje zevrubný přezkum, jehož provedení přísluší soudu rozhodujícímu ve věci samé.

(viz body 21, 30, 31, 36)

4. Poměření zájmů spočívá v tom, že soudce rozhodující o předběžném opatření určí, zda zájem navrhovatele předběžného opatření na jeho nařízení převažuje či nepřevažuje nad zájmem, aby byl sporný akt bezodkladně vykonán, a konkrétně zkoumá, zda by případné zrušení tohoto aktu soudem rozhodujícím ve věci samé umožnilo uvést v předešlý stav situaci, která by vznikla okamžitým výkonem daného aktu, a naopak, zda by odklad vykonatelnosti daného aktu mohl zabránit jeho plnému účinku v případě, že bude žaloba v hlavním řízení zamítnuta.

Pokud jde o podmínku, že musí být možné uvést právní situaci založenou usnesením o předběžném opatření v původní stav, platí, že řízení o předběžných opatřeních má pouze zaručit plnou účinnost budoucího rozhodnutí ve věci samé. Toto řízení má tudíž pouze akcesorickou povahu ve vztahu k hlavnímu řízení, s nímž souvisí, takže rozhodnutí soudce rozhodujícího o předběžném opatření musí být pouze prozatímní v tom smyslu, že nesmí předjímat budoucí rozhodnutí ve věci samé ani ho učinit iluzorním tím, že ho zbaví užitečného účinku.

(viz body 46, 47)

5. Pokud jde o návrh na nařízení předběžného opatření podaný členským státem, jsou členské státy odpovědné za zájmy, které jsou považovány za obecné na vnitrostátní úrovni. V důsledku toho mohou zajistit jejich ochranu v rámci řízení o předběžných opatřeních a požadovat nařízení předběžných opatření, když budou zejména tvrdit, že napadené opatření může závažným způsobem ohrozit plnění jejich státních úkolů.

Újmu, která členskému státu vznikla v důsledku toho, že Komise zpřístupnila informace, jejichž důvěrnou povahu je nutno předpokládat, a která nemá peněžní povahu, nelze mimo jiné nahradit finanční kompenzací na základě žaloby na náhradu škody podané proti Komisi.

(viz body 52, 57, 61)