(viz bod 57)

Viz znění rozhodnutí.

(viz bod 62)

Viz znění rozhodnutí.

(viz body 65, 67, 69, 72, 73)

Ani Listina základních práv Evropské unie, ani primární právo Unie neobsahují ustanovení, jež by právnickým osobám, které jsou odnoží státu, upírala ochranu jejich základních práv. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že článek 34 Evropské úmluvy o lidských právech je procesním ustanovením, které se nevztahuje na řízení před unijním soudem, jelikož cílem tohoto ustanovení je zabránit tomu, aby stát, který je smluvní stranou uvedené úmluvy, byl před uvedeným soudem zároveň žalobcem a žalovaným. Kromě toho skutečnost, že stát ručí za dodržování základních práv na vlastním území, je irelevantní pro rozsah práv, jež mohou právnickým osobám, které jsou odnoží téhož státu, svědčit na území třetích států. Konečně služby, které jsou obchodními činnostmi provozovanými v odvětví, kde panuje hospodářská soutěž, a podléhajícími obecnému právu ani obchodní transakce prováděné se subjekty podílejícími se na šíření jaderných zbraní nemohou prokázat, že se dotyčný podnik podílel na výkonu veřejné moci a nelze jimi odůvodňovat kvalifikaci tohoto podniku jakožto odnože státu.

(viz body 79, 83, 84, 89, 100)

Nesdělení dokumentu, z něhož Rada vycházela při přijímání omezujících opatření vztahujících se na určitý subjekt nebo při ponechání těchto opatření v platnosti, navíc představuje porušení práva na obhajobu odůvodňující zrušení dotčených aktů jen v případě, že se prokáže, že by dotčená omezující opatření nemohla být legitimně přijata nebo ponechána v platnosti, pokud by nesdělený dokument musel být vyloučen z důkazů zohledněných v neprospěch onoho subjektu.

Pokud naléhavé důvody související s bezpečností Unie nebo jejích členských států či jejich zahraniční politikou nebrání sdělení určitých poznatků, je Rada povinna seznámit subjekt, vůči němuž jsou namířena omezující opatření, se specifickými a konkrétními důvody, pro něž má za to, že tato opatření musela být přijata. V případě aktu, kterým se určitému subjektu zmrazují finanční prostředky, musí být tomuto subjektu skutečnosti zohledněné v jeho neprospěch sděleny současně s přijetím daného aktu nebo co možná nejdříve po jeho přijetí. Byly-li sděleny dostatečně přesné informace umožňující dotyčnému subjektu účelně vyjádřit stanovisko ke skutečnostem zohledněným Radou v jeho neprospěch, nezahrnuje zásada dodržování práva na obhajobu povinnost Rady poskytnout z vlastního podnětu přístup k dokumentům obsaženým v jejím spise. Rada je povinna poskytnout přístup ke všem nedůvěrným správním dokumentům týkajícím se dotčeného opatření pouze na žádost dotyčné osoby.

(viz bod 85)

Viz znění rozhodnutí.

(viz body 112, 113)

Je sice pravda, že akt ukládající určité osobě nebo určitému subjektu omezující opatření nebo ponechávající taková opatření v platnosti musí být této osobě nebo tomuto subjektu sdělen a že lhůty pro podání žaloby na neplatnost takového aktu podle čl. 263 čtvrtého pododstavce SFEU začínají dotyčné osobě nebo dotyčnému subjektu běžet teprve od tohoto sdělení, nicméně tato okolnost neznamená, že by nesdělení předmětného aktu mohlo být samo o sobě důvodem pro jeho zrušení. Dotyčná osoba musí prokázat, že takové nesdělení vedlo k zásahu do jejích práv.

(viz body 122, 125, 126)

Skutečnost, že omezující opatření byla vůči žalobci přijata na základě informací získaných členským státem, nemění nic na tom, že napadenými akty jsou akty Rady, která se proto musí ujistit, že jejich přijetí je odůvodněné, a případně požádat dotyčný členský stát, aby jí k tomu předložil nezbytné důkazy a informace. Rada se ani nemůže dovolávat toho, že dotyčné důkazy a informace pocházejí z důvěrných zdrojů, a proto nemohou být sdělovány. Tato okolnost by sice případně mohla být důvodem k tomu, aby sdělování těchto důkazů a informací žalobci nebo jeho právním zástupcům bylo omezeno, avšak vzhledem k zásadní úloze soudního přezkumu v kontextu přijímání omezujících opatření musí mít unijní soud možnost přezkoumat legalitu a opodstatněnost takových opatření, přičemž vůči němu nelze namítat utajení nebo důvěrnost důkazů a informací použitých Radou. Rada dále není oprávněna založit akt, kterým se přijímají omezující opatření, na informacích nebo poznatcích ze spisu sdělených členským státem, jestliže tento členský stát není ochoten povolit jejich sdělení unijnímu soudu pověřenému přezkumem legality tohoto rozhodnutí.

Ačkoli finanční ústav usazený ve třetím státě a zřízený podle práva tohoto státu není povinen na základě nařízení č. 423/2007 o omezujících opatřeních vůči Íránu, nařízení č. 961/2010 o omezujících opatřeních vůči Íránu a o zrušení nařízení č. 423/2007 či na základě nařízení č. 267/2012 o omezujících opatřeních vůči Íránu a o zrušení nařízení č. 961/2010 zmrazit finanční prostředky subjektů zapojených do šíření jaderných zbraní, nic to nemění na tom, že jeho finanční prostředky a hospodářské zdroje nacházející se na území Unie, které byly použity k podnikatelské činnosti vykonávané zcela nebo částečně v rámci Unie nebo které vlastní státní příslušníci některého členského státu nebo právnické osoby, subjekty či orgány založené nebo zřízené podle práva některého členského státu, mohou být podrobeny omezujícím opatřením přijatým na základě uvedených nařízení, jestliže se tento finanční ústav podílí na šíření jaderných zbraní, je s ním přímo spojen nebo je podporuje. Z toho vyplývá, že jakmile zahraniční finanční ústav ví nebo může důvodně předpokládat, že některý z jeho klientů je zapojen do šíření jaderných zbraní, musí s ohledem na příslušné povinnosti stanovené právními předpisy neprodleně ukončit poskytování finančních služeb tomuto klientovi a již mu neposkytovat žádné další služby.

(viz body 132–134)