Keywords

Summary



Keywords

1. Hospodářská soutěž – Spojování – Přezkum Komisí – Hospodářské posouzení – Spojení konglomerátního typu – Diskreční pravomoc – Soudní přezkum – Meze

(Nařízení Rady č. 4064/89, článek 2)

2. Hospodářská soutěž – Spojování – Posouzení slučitelnosti se společným trhem – Spojení konglomerátního typu – Předložení přesné analýzy pravděpodobného vývoje opírající se o přesvědčivé důkazy

(Nařízení Rady č. 4064/89, čl. 2 odst. 2 a 3)

3. Hospodářská soutěž – Spojování – Posouzení slučitelnosti se společným trhem – Spojení konglomerátního typu – Zohlednění předvídatelného protisoutěžního chování, jež by mohlo vést k pákovému efektu – Přípustnost – Neexistence povinnosti Komise posoudit jeho pravděpodobnost s ohledem na rizika inherentní jeho přijetí podnikem

(Článek 82 ES; Nařízení Rady č. 4064/89, čl. 2 odst. 2 a 3)

4. Hospodářská soutěž – Spojování – Přezkum Komisí – Závazky dotyčných podniků, jež mohou vést ke slučitelnosti oznámeného spojení se společným trhem – Zohlednění jak závazků vztahujících se ke způsobu chování, tak strukturálních závazků

(Nařízení Rady č. 4064/89, čl. 2 odst. 2 a 3, a čl. 8 odst. 2)

5. Hospodářská soutěž – Spojování – Posouzení slučitelnosti se společným trhem – Přihlédnutí k vyloučení nebo podstatnému snížení potenciální hospodářské soutěže, jež vede k posílení dominantního postavení – Přípustnost – Povinnost Komise prokázat tvrzené posílení – Nedostatečný charakter pouhého konstatování, že existuje velmi silné dominantní postavení nabývajícího podniku

(Nařízení Rady č. 4064/89, čl. 2 odst. 1, 2 a 3)

Summary

1. Hmotněprávní pravidla nařízení č. 4064/89 o kontrole spojování podniků, a zejména jeho článek 2, svěřují Komisi především při hospodářském posouzení určitou diskreční pravomoc. Přezkum výkonu takové pravomoci soudem Společenství, která je pro definici pravidel v oblasti spojování zásadní, tedy musí být proveden s přihlédnutím k určitému volnému uvážení, které je základem pro normy hospodářského charakteru, jež jsou součástí právní úpravy spojování.

Jestliže Soudní dvůr přiznává Komisi určité volné uvážení v hospodářské oblasti, neznamená to, že soud Společenství nesmí přezkoumávat výklad údajů hospodářské povahy provedený Komisí. Soud Společenství totiž musí zejména ověřit nejen věcnou správnost dovolávaných důkazních materiálů, jejich věrohodnost a jejich soudržnost, ale rovněž přezkoumat, zda tyto skutečnosti představují veškeré relevantní údaje, jež musí být při posuzování komplexní situace vzaty v úvahu, a zda o ně lze opřít vznesené závěry. Takový přezkum je o to nezbytnější, pokud jde o analýzu pravděpodobného vývoje nezbytnou pro zkoumání plánovaného spojení s konglomerátním účinkem.

(viz body 38–39)

2. Analýza předpokládaného vývoje, jaká je nezbytná pro kontrolu spojení, musí být provedena velmi obezřetně, neboť nejde o zkoumání událostí v minulosti, k nimž často existuje řada poznatků umožňujících porozumět jejich příčinám, ani o zkoumání událostí v přítomnosti, ale o odhad událostí, ke kterým dojde v budoucnu s větší či menší pravděpodobností, pokud není přijato rozhodnutí, jímž je plánované spojení zakázáno nebo jsou upřesněny jeho podmínky.

Analýza předpokládaného vývoje tak spočívá ve zkoumání, jak by spojení mohlo změnit faktory určující stav hospodářské soutěže na daném trhu, aby bylo možné zjistit, zda by z něho vyplývalo významné narušení účinné hospodářské soutěže. Taková analýza vyžaduje představu různých řetězení příčin a následků, aby bylo možno vyjít z těch s největší pravděpodobností.

Analýza spojení konglomerátního typu je analýzou předpokládaného vývoje, v níž jednak zohlednění období rozšířeného do budoucna a jednak pákový efekt nezbytný pro významné narušení účinné hospodářské soutěže znamenají, že řetězení příčin a následků jsou špatně rozpoznatelná, neurčitá a obtížně prokazatelná. V tomto kontextu je kvalita důkazních materiálů předložených Komisí k prokázání nezbytnosti rozhodnutí, jímž je spojení prohlášeno za neslučitelné se společným trhem, obzvláště důležitá, neboť tyto poznatky mají podpořit posouzení Komise, podle nichž by bez přijetí takového rozhodnutí byl scénář hospodářského vývoje, o nějž se tento orgán opírá, přijatelný.

(viz body 42–44)

3. Při analýze účinků spojení konglomerátního typu prováděné Komisí musí být pravděpodobnost chování, jež by mohlo vést ke vzniku pákového efektu, přezkoumána vcelku, tedy s přihlédnutím jak k podnětům vedoucím k takovému chování, tak k faktorům vedoucím k jeho snížení či dokonce vyloučení, včetně případného protiprávního charakteru tohoto chování.

Požadavek, aby Komise u každého plánovaného spojení zkoumala, v jakém rozsahu by byly sníženy či dokonce vyloučeny podněty k protisoutěžnímu chování z důvodu protiprávnosti dotčeného chování, pravděpodobnosti jeho odhalení jeho stíhání příslušnými orgány na úrovni Společenství i na vnitrostátní úrovni a možných finančních sankcí, by však odporoval preventivnímu cíli nařízení č. 4064/89 o kontrole spojování podniků.

Taková analýza by totiž ukládala vyčerpávající a podrobné zkoumání právních úprav různých právních řádů, jež by mohly být použity, a represivní politiky uplatňované těmito právními řády. Taková analýza by však mimoto byla užitečná za předpokladu, že by existoval vysoký stupeň pravděpodobnosti, pokud jde o skutečnosti, jež by mohly být vytýkány z důvodu, že jsou součástí protisoutěžního chování.

Z toho vyplývá, že ve stadiu posouzení plánovaného spojení by byla analýza mířící na prokázání pravděpodobné existence porušení článku 82 ES a na ujištění, že toto porušení podléhá sankci ve více právních řádech, příliš spekulativní a neumožnila by Komisi opřít své posouzení o všechny relevantní skutkové okolnosti, aby mohla ověřit, zda podporují popis scénáře hospodářského vývoje jako pákového efektu.

(viz body 74–77)

4. Pokud jde o závazky navržené dotyčnými podniky, jež mohou vést ke slučitelnosti oznámeného spojení se společným trhem, platí zásada, že tyto závazky musejí Komisi umožnit, aby došla k závěru, že dotčené spojení nevytvoří ani neposílí dominantní postavení ve smyslu čl. 2 odst. 2 a 3 nařízení č. 4064/89 o kontrole spojování podniků. Z této zásady lze vyvodit, že není rozhodné, zda může být navržený závazek kvalifikován jako závazek vztahující se ke způsobu chování nebo závazek strukturální a že nemůže být a priori vyloučeno, že by závazky, jež se na první pohled vztahují ke způsobu chování, jako například nevyužívání ochranné známky po určitou dobu nebo poskytnutí třetím soutěžitelům části výrobní kapacity podniku vzešlého ze spojení, nebo obecněji přístup k základní infrastruktuře za nikoli diskriminačních podmínek, mohly rovněž zabránit vzniku nebo posílení dominantního postavení.

(viz bod 86)

5. Z čl. 2 odst. 1 nařízení č. 4064/89 o kontrole spojování podniků vyplývá, že Komise při posouzení, zda je spojení slučitelné se společným trhem, vezme v úvahu veškeré okolnosti jako struktura dotčených trhů, skutečná nebo potenciální hospodářská soutěž ze strany podniků, tržní postavení a hospodářská a finanční síla dotyčných podniků, možnosti volby pro dodavatele a uživatele, existence překážek vstupu na trh a vývoj nabídky a poptávky.

Pouhá skutečnost, že nabývající podnik již zaujímá silné dominantní postavení na dotyčném trhu, tedy sice představuje důležitou okolnost, avšak sama o sobě nedostačuje k odůvodnění závěru, že snížení potenciální hospodářské soutěže, jíž musí tento podnik čelit, vede k posílení jeho postavení.

Potenciální hospodářská soutěž, kterou představuje výrobce substitučních výrobků na části dotčeného trhu, je totiž pouze jednou z okolností, které musejí být zohledněny při posouzení, zda existuje nebezpečí, že by účinkem spojení bylo posílení dominantního postavení. V tomto ohledu nelze vyloučit, že by snížení této potenciální hospodářské soutěže bylo kompenzováno jinými faktory, takže konkurenční postavení podniku, který již zaujímá dominantní postavení, zůstane nezměněno.

(viz body 125–127)