Keywords

Summary



Keywords

1. Žaloba na neplatnost – Fyzické nebo právnické osoby – Aktivní legitimace

(Článek 230 pododstavec 4 ES)

2. Veřejné zakázky Evropských společenství – Nabídkové řízení – Povinnost dodržovat zásadu rovného zacházení s uchazeči

(Nařízení Rady č. 1605/2002 čl. 89 pododstavec 1)

3. Veřejné zakázky Evropských společenství – Nabídkové řízení – Zadávání zakázek – Ekonomicky nejvýhodnější nabídka – Kritéria zadávání

(Nařízení Rady č. 1605/2002, čl. 97 odst. 1 a 2; nařízení Komise č. 2342/2002, čl. 138 odst. 2 a 3)

4. Akty orgánů – Odůvodnění – Povinnost – Rozsah – Rozhodnutí odmítnout nabídku přijaté v rámci zadávání veřejných zakázek

(Článek 253 CE; Nařízení Rady č. 1605/2002, čl. 100 odst. 2; nařízení Komise č. 2342/2002, čl. 149)

Summary

1. V rámci žaloby na neplatnost proti rozhodnutí zadavatele určenému konsorciu uchazečů, které nikdy nemělo právní subjektivitu, odmítnout nabídku tohoto konsorcia, a zadat dotčenou zakázku jinému uchazeči, musí být dotčené společnosti, jež jsou členy téhož konsorcia, považovány za adresáty uvedeného rozhodnutí. Za těchto podmínek je společnost, která je členem zmíněného konsorcia, oprávněna toto rozhodnutí jakožto jeho adresát napadnout v souladu s podmínkami stanovenými článkem 230 ES.

(viz bod 40)

2. Zadavatel má tudíž v každé fázi zadávacího řízení povinnost dbát na respektování zásady rovného zacházení, a v důsledku toho na rovnost příležitostí všech uchazečů. Zásada rovného zacházení s uchazeči, jejímž cílem je podporovat rozvoj zdravé a účinné hospodářské soutěže mezi podniky, které se zúčastní řízení o zadání veřejné zakázky, ukládá, aby všichni uchazeči měli při vypracování znění svých nabídek stejné příležitosti, a předpokládá tedy, že nabídky všech uchazečů podléhají stejným podmínkám.

Zásada transparentnosti implikuje rovněž povinnost transparentnosti, aby mohlo být ověřeno, zda je tato zásada dodržována. Základním cílem zásady transparentnosti je vyloučit existenci rizika upřednostňování a svévole ze strany zadavatele. Implikuje, že všechny podmínky a pravidla zadávacího řízení jsou jasně, přesně a jednoznačně stanoveny ve vyhlášení zakázky nebo v zadávací dokumentaci. Zásada transparentnosti tedy implikuje, že všechny technické informace významné pro správné pochopení vyhlášení zakázky nebo zadávací dokumentace jsou co možná nejdříve poskytnuty všem podnikům, které se účastní řízení o zadání veřejné zakázky, způsobem, který jednak umožňuje všem přiměřeně informovaným uchazečům, kteří postupují s běžnou řádnou péčí, pochopit jejich přesný smysl a vykládat je stejným způsobem a který dále umožňuje zadavateli ověřit, zda nabídky uchazečů skutečně splňují kritéria, kterými se řídí dotčená zakázka.

Porušení rovnosti příležitostí a zásady transparentnosti by představovalo vadu postupu před zahájením soudního řízení, která porušuje právo dotčených účastníků na informace. Tato procesní vada by však mohla vést ke zrušení dotčeného rozhodnutí, pouze pokud by se prokázalo, že by správní řízení mohlo vést v případě neexistence této vady k jinému výsledku, a pokud by v tomto ohledu existovala možnost – i když malá – že by žalobkyně mohla nechat dovést správní řízení k jinému výsledku.

(viz body 55–59, 61)

3. Článek 97 odst. 1 nařízení č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, ukládá zadavateli, že má-li být zakázka zadána hospodářsky nejvýhodnější nabídce, musí v zadávací dokumentaci vymezit a upřesnit kritéria pro zadání zakázky umožňující vyhodnocení obsahu nabídek. Tato kritéria musí být podle čl. 138 odst. 2 nařízení č. 2342/2002, o prováděcích pravidlech k nařízení Rady, odůvodněná předmětem zakázky. Podle odstavce 3 téhož ustanovení musí zadavatel v oznámení o zakázce nebo v zadávací dokumentaci uvést rovněž důležitost, kterou přisuzuje jednotlivým kritériím pro stanovení hospodářsky nejvýhodnější nabídky. Tato ustanovení nicméně ponechávají zadavateli volbu kritérií pro zadání zakázky, v jejichž světle jsou nabídky vyhodnocovány. Kritéria pro zadání nemusí být nutně kvantitativní povahy, anebo se zaměřovat výlučně na cenu. I v případě, že jsou kritéria pro zadání zakázky, která nejsou vyjádřena kvantitativně, obsažena v zadávací dokumentaci, mohou být uplatněna objektivně a jednotně k porovnání nabídek a jsou nesporně relevantní pro určení hospodářsky nejvýhodnější nabídky

(viz body 106–108)

4. Ustanoveními, která upravují obsah povinnosti uvést odůvodnění, kterou má zadavatel vůči uchazeči, jehož nabídka nebyla v rámci řízení o zadání dotčené zakázky přijata, jsou čl. 100 odst. 2 nařízení č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a článek 149 nařízení č. 2342/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu. Z těchto článků vyplývá, že v oblasti veřejných zakázek zadavatel splní svoji povinnost uvést odůvodnění, spokojí-li se především s okamžitým sdělením důvodů odmítnutí nabídek všem vyřazeným uchazečům a dále sdělením charakteristik a relativních výhod přijaté nabídky, jakož i jména úspěšného uchazeče uchazečům, kteří předložili přípustnou nabídku a výslovně o to požádají, ve lhůtě patnácti kalendářních dnů od přijetí písemné žádosti. Tento postup je v souladu s účelem povinnosti uvést odůvodnění uvedené v článku 253 ES, podle kterého je třeba jasně a jednoznačně uvést úvahy autora aktu, tak aby se zúčastněné osoby mohly seznámit s důvody, které vedly k přijetí opatření, za účelem uplatnění svých práv, a dále aby soud mohl vykonávat svůj přezkum.

(viz body 132–134)