(viz body 43 a 45)

V rámci žaloby na neplatnost musí předmět sporu, stejně jako právní zájem na řízení, přetrvat až do vydání soudního rozhodnutí – jinak by nebylo třeba rozhodnout ve věci samé – což předpokládá, že žaloba může ve výsledku přinést prospěch účastníku řízení, který ji podal.

(viz body 48, 53 a 54)

(viz body 78–80)

Viz znění rozhodnutí.

Bod 6 odůvodnění nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise uvádí, že v případech, kdy orgány vykonávají legislativní funkce, by měl být poskytnut širší přístup k dokumentům. Možnost občanů kontrolovat a znát všechny informace, které tvoří základ legislativní činnosti Unie, je podmínkou k tomu, aby mohli účinně vykonávat demokratická práva uvedená zejména v čl. 10 odst. 3 SEU. Tento výkon práv předpokládá nejen to, že občané mají k dispozici příslušné informace, aby mohli pochopit rozhodování unijních orgánů v rámci legislativního procesu, ale rovněž to, že mají přístup k těmto informacím včas, tedy tak, aby mohli sdělit účinně svůj názor na taková rozhodnutí.

Z článku 12 odst. 2 nařízení č. 1049/2001, v němž je zakotvena zásada uvedená v bodě 6 odůvodnění tohoto nařízení, vyplývá, že za „legislativní dokumenty“, a tudíž za přímo dostupné dokumenty, s výhradou článků 4 a 9 tohoto nařízení, mají být považovány nejen akty přijaté unijním normotvůrcem, ale obecně dokumenty vytvořené nebo obdržené v průběhu procesu přijímání aktů, které jsou právně závazné v členských státech nebo pro členské státy.

S ohledem na jejich předmět a obsah patří posouzení dopadů, které provedla Komise za účelem přijetí legislativních iniciativ, mezi dokumenty uvedené v čl. 12 odst. 2 nařízení č. 1049/2001. Taková posouzení ve skutečnosti představují podle pokynů týkajících se posuzování dopadů klíčové nástroje umožňující zajistit, aby byly iniciativy uvedeného orgánu a unijní právní předpisy vypracovány na základě transparentních, komplexních a vyvážených informací. Na základě těchto informací bude moci Komise posoudit vhodnost, nezbytnost, povahu a obsah takových iniciativ. Ve zprávách o posouzení dopadů jsou obsaženy zejména návrhy různých variant zamýšlených politik, analýza dopadů, výhod a nevýhod jednotlivých variant, jakož i jejich porovnání. Politické rozhodování o legislativních návrzích představených Komisí proběhlo na základě obsahu těchto posouzení. Z toho vyplývá, že zprávy o posouzení dopadů a s nimi související stanoviska výboru pro posuzování dopadů v takovém kontextu obsahují informace, které představují důležité prvky legislativního procesu Unie a jsou součástí podkladů pro legislativní činnost Unie. Přitom ačkoliv je předložení legislativního návrhu Komisí ve fázi dopadů zatím nejisté, zpřístupnění těchto dokumentů zvyšuje transparentnost a otevřenost legislativního procesu jako celku, a to zejména v přípravné fázi tohoto procesu, a tím posiluje demokratický charakter Unie, jelikož jejím občanům dává možnost kontrolovat tyto informace a pokusit se ovlivnit legislativní proces.

Důležitost toho, aby měli občané přístup k dokumentům vypracovaným v rámci posuzování dopadů, i když rozhodovací proces Komise stále probíhá, ostatně není zpochybněna okolností, že v projednávaném případě měl žadatel o přístup možnost účastnit se veřejných konzultací organizovaných uvedeným orgánem v rámci postupů pro posuzování dopadů a některé dokumenty týkající se těchto posouzení byly již veřejně přístupné v okamžiku přijetí rozhodnutí o odepření přístupu. Ačkoli tyto konzultace mají rovněž za cíl zajistit transparentnost rozhodovacího procesu Komise a účast občanů na tomto procesu, nenahrazují možnost občanů mít, požádají-li o to, přístup ke zprávám o posouzení dopadů a ke stanoviskům výboru pro posouzení dopadů.

(viz body 84, 85 a 90–94)