2

Ustanovení § 6b zákona o dani z příjmu (Einkommensteuergesetz, dále jen „EStG“) v odstavcích 1 až 4 stanoví: „1) Osoby povinné k dani, které uskutečnily prodej pozemků, porostu rostoucího na pozemku spolu s daným pozemkem, je-li uvedený porost součástí zemědělského nebo lesního hospodářství, budov nebo plavidel určených k vnitrozemské plavbě, mohou ve zdaňovacím období, v němž došlo k prodeji, provést až do výše kapitálového zisku, jehož bylo docíleno při prodeji, započtení proti nákladům na pořízení nebo vytvoření hospodářského majetku uvedeného ve druhé větě, který byl pořízen nebo vytvořen ve zdaňovacím období, v němž došlo k prodeji, nebo v jemu předcházejícím zdaňovacím období. Započtení se povoluje u nákladů na pořízení nebo vytvoření 1. pozemků, bylo-li kapitálového zisku dosaženo při prodeji pozemků, 2. porostu rostoucího na pozemku spolu s daným pozemkem, je-li uvedený porost součástí zemědělského nebo lesního hospodářství, bylo-li kapitálového zisku dosaženo při prodeji pozemků nebo prodeji porostu rostoucího na pozemku spolu s daným pozemkem, 3. budov, bylo-li kapitálového zisku dosaženo při prodeji pozemků, porostu rostoucího na pozemku spolu s daným pozemkem či budov, nebo 4. plavidel určených k vnitrozemské plavbě, bylo-li kapitálového zisku dosaženo při prodeji plavidel určených k vnitrozemské plavbě. Pořízením nebo vytvořením budov se rozumí rovněž jejich rozšíření, zvětšení nebo rekonstrukce. V takovém případě může být provedeno započtení kapitálového zisku pouze do výše nákladů na rozšíření, zvětšení nebo rekonstrukci budov. 2) Za kapitálový zisk ve smyslu odstavce 1 první věty se považuje rozdíl po odečtení nákladů na prodej mezi prodejní cenou a účetní hodnotou, kterou bylo možné prodávanému hospodářskému majetku přiřadit v okamžiku prodeje. Účetní hodnota je hodnota, kterou je třeba hospodářskému majetku přiřadit podle § 6. 3) Pokud osoba povinná k dani započtení uvedené v odstavci 1 neprovedla, může ve zdaňovacím období, v němž došlo k prodeji, vytvořit rezervu snižující její daňový zisk. Osoba povinná k dani může při zohlednění omezení uvedených v odst. 1 druhé až čtvrté větě provést až do výše této rezervy její započtení proti nákladům na pořízení nebo vytvoření hospodářského majetku uvedeného v odst. 1 druhé větě, který byl pořízen nebo vytvořen během následujících čtyř zdaňovacích období, a to ve zdaňovacím období, v němž došlo k jeho pořízení nebo vytvoření. Lhůta se prodlužuje ze čtyř na šest let u nových budov, pokud jejich vytváření započalo před skončením čtvrtého zdaňovacího období po vytvoření rezervy. Rezerva musí být převedena do zisku ve výši započtené částky. Existuje-li rezerva i na konci čtvrtého zdaňovacího období po svém vytvoření, bude převedena do zisku k tomuto dni, ledaže by byl možný její zápočet proti nákladům na vytvoření budov, jejichž vytváření již započalo; existuje-li rezerva i na konci šestého zdaňovacího období po svém vytvoření, bude převedena do zisku k tomuto dni. 4) Uplatnění odstavců 1 a 3 podléhá těmto podmínkám: 1. osoba povinná k dani stanoví zisk podle § 4 odst. 1 nebo § 5, 2. prodávaný hospodářský majetek je nedílnou součástí investičního majetku stálé provozovny nacházející se v okamžiku prodeje na vnitrostátním území nepřetržitě po dobu alespoň šesti let, 3. kupovaný nebo vytvářený hospodářský majetek je nedílnou součástí investičního majetku stálé provozovny nacházející se na vnitrostátním území, 4. kapitálový zisk z prodeje se započte do zisku zdanitelného v tuzemsku a 5. započtení podle odstavce 1, jakož i vytvoření rezervy a její převedení do zisku podle odstavce 3 se zanese do účetnictví. Započtení podle odstavců 1 a 3 není možné u hospodářského majetku, který je součástí zemědělského nebo lesního hospodářství nebo který je využíván v rámci samostatné výdělečné činnosti, pokud je kapitálový zisk výsledkem prodeje hospodářského majetku průmyslového nebo obchodního podniku.“