2)

V případě alespoň částečně kladné odpovědi na první otázku, pokud jde o způsob zpětného vymáhání protiprávně vyplacené pomoci: a) Představuje skutečnost, že veřejný zadavatel, který je příjemcem pomoci vyplácené z EFRR, nedodržel jedno nebo více pravidel zadávání veřejných zakázek při výběru poskytovatele pověřeného uskutečněním dotované operace, nesrovnalost ve smyslu nařízení č. 2988/95 (3)? Může okolnost, že příslušný vnitrostátní orgán nemohl v okamžiku, kdy rozhodl o poskytnutí pomoci požadované z EFRR, přehlížet, že příjemce nedodržel pravidla zadávání veřejných zakázek, když vybral poskytovatele pověřeného uskutečněním operace financované z této pomoci ještě před tím, než byla pomoc poskytnuta, mít vliv na kvalifikaci dotčeného jednání jako nesrovnalosti ve smyslu nařízení č. 2988/95? b) V případě kladné odpovědi na otázku 2 a) a vzhledem k tomu, že — jak rozhodl Soudní dvůr (v rozsudku ze dne 29. ledna 2009 ve spojených věcech C-278/07 až C-280/07, Hauptzollamt Hamburg-Jonas v. Josef Vosding Schlacht-, Kühl- und Zerlegebetrieb GmbH & Co.) — se promlčecí doba stanovená v článku 3 nařízení č. 2988/95 použije na takové správní úkony, jako je zpětné vymáhání pomoci, která byla hospodářským subjektem neoprávněně získána v důsledku jím způsobených nesrovnalostí: — je třeba stanovit jako počátek běhu promlčecí doby datum vyplacení pomoci příjemci, nebo datum, kdy příjemce použije přijatou pomoc jako odměnu poskytovateli, který byl vybrán při porušení jednoho nebo několika pravidel zadávání veřejných zakázek? — je třeba tuto promlčecí dobu považovat za přerušenou v okamžiku, kdy příslušný vnitrostátní orgán předá příjemci dotace kontrolní zprávu, v níž je zjištěno nedodržení pravidel zadávání veřejných zakázek a jíž se v důsledku toho doporučuje vnitrostátnímu orgánu, aby vyplacené částky vymohl zpět? — využije-li členský stát možnosti, kterou mu dává čl. 3 odst. 3 nařízení č. 2988/95, uplatnit delší promlčecí dobu, a zejména použije-li se ve Francii doba podle obecné právní úpravy, stanovená k datu rozhodnému z hlediska skutkového stavu ve sporu v původním řízení v článku 2262 občanského zákoníku, podle něhož: „Veškeré úkony, ať již se týkají věcí, či jsou osobní povahy, jsou promlčeny po uplynutí třiceti let […]“, je třeba posuzovat slučitelnost takové promlčecí doby s právem Společenství, a zejména se zásadou proporcionality, z hlediska maximální promlčecí doby stanovené vnitrostátním předpisem, který slouží jako právní základ žádosti vnitrostátního správního orgánu o navrácení, nebo z hlediska lhůty skutečně použité v projednávané věci? c) Brání v případě záporné odpovědi na otázku 2 a) finanční zájmy Společenství tomu, aby za účelem vyplacení takové pomoci, jako je pomoc dotčená ve sporu v původním řízení, soud uplatnil vnitrostátní předpisy týkající se zrušení rozhodnutí zakládajících práva, podle nichž může správní orgán — kromě případů neexistence, získání podvodem nebo žádosti příjemce — zrušit konkrétní rozhodnutí zakládající právo, je-li protiprávní, pouze ve lhůtě čtyř měsíců po jeho přijetí, přičemž však ke konkrétnímu správnímu rozhodnutí mohou být, zejména týká-li se vyplácení pomoci, připojeny rozvazující podmínky, jejichž uskutečnění umožňuje zrušení dotčené pomoci bez podmínky uplatnění zvláštní lhůty, a přičemž je třeba upřesnit, že Conseil d'Etat rozhodl, že tento vnitrostátní předpis je třeba vykládat tak, že se jej může příjemce pomoci neoprávněně poskytnuté na základě předpisu Společenství dovolávat jen případě, že byl v dobré víře?