Keywords

Summary



Keywords

1. Soudní dvůr – Organizace – Přidělování věcí velkému senátu

(Statut Soudního dvora, čl. 16 třetí pododstavec; jednací řád Soudního dvora, čl. 44 odst. 4)

2. Zemědělství – Společná zemědělská politika – Bavlna – Podpora produkce

(Akt o přistoupení Řecké republiky, protokol č. 4; nařízení Rady č. 1782/2003 a č. 864/2004, článek 1)

3. Akty orgánů – Odůvodnění – Povinnost – Dosah

(Článek 253 ES; nařízení Rady č. 864/2004)

4. Žaloba na neplatnost – Žalobní důvody – Zneužití pravomoci

5. Právo Společenství – Zásady – Ochrana legitimního očekávání – Meze

(Nařízení Rady č. 864/2004)

6. Zemědělství – Společná zemědělská politika – Bavlna – Podpora produkce

(Akt o přistoupení Řecké republiky, protokol č. 4, odstavec 2; nařízení Rady č. 864/2004)

7. Žaloba na neplatnost – Zrušující rozsudek – Účinky

[Článek 231 ES; nařízení Rady č. 1782/2003, hlava IV kapitola 10a a čl. 156 odst. 2 písm. g) a nařízení č. 864/2004]

Summary

1. Ukládá-li Soudnímu dvoru čl. 16 třetí pododstavec jeho Statutu povinnost zasedat ve velkém senátu, požádá‑li o to zejména orgán Společenství, který je účastníkem řízení, vrácení věci Soudnímu dvoru za účelem jejího znovupřidělení kolegiu složenému z většího počtu soudců v souladu s čl. 44 odst. 4 jednacího řádu představuje opatření, o kterém rozhodne kolegium, kterému byla věc přidělena, bez návrhu a dle vlastního uvážení. Nicméně, bylo-li by umožněno, aby byl návrh podle uvedeného čl. 16 třetího pododstavce předložen během velmi pokročilé fáze řízení, tak jako v projednávaném případě po ukončení ústní části řízení, a tedy ve fázi porady, mohlo by dojít ke značným prodlevám při průběhu řízení, a tedy k následkům, jež jsou zjevně v rozporu s požadavkem řádného výkonu spravedlnosti, který znamená, že Soudní dvůr musí být schopný v každé věci, která mu je předložena, zajistit, že rozhodnutí bude vydáno po skončení řízení vyznačujícím se účinností a přiměřenou délkou trvání.

(viz body 22–23)

2. Pojem „podpora pro produkci bavlny“, tak jak je obsažen v odstavci 3 protokolu č. 4 tvořícího přílohu Aktu o přistoupení Řecké republiky, nebrání podmínce způsobilosti pro zvláštní podporu podle nařízení č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, zavedené čl. 1 bodem 20 nařízení č. 864/2004 a spočívající v povinnosti ponechat plodinu na ploše alespoň do otevření tobolky.

Při neexistenci definice pojmu „produkce“ v protokolu č. 4 totiž žádná skutečnost vyplývající ze samotného znění či kontextu tohoto aktu nenaznačuje, že pojem „produkce“ by měl mít v rámci uvedeného protokolu jiný obsah, než ten, který vyplývá z jeho obvyklého významu, který odkazuje na proces spočívající v několika stadiích. V tomto ohledu zmínka o významu bavlny jako suroviny v preambuli protokolu č. 4 neznamená, že se uvedený protokol vztahuje pouze na sklizenou bavlnu, ale, zasadí-li se tato zmínka do souvislosti preambule, jejíž součást tvoří, musí být chápána tak, že jednoduše zdůrazňuje skutečnost, že z důvodu tohoto významu nesmí mít režim podpory pro bavlnu negativní účinky na obchodování se třetími zeměmi. Mimoto, upřesnění, které doplnil článek 1 nařízení č. 4006/87, kterým se mění protokol č. 4 o bavlně, že se tento protokol č. 4 týká nemykané nebo nečesané bavlny spadající do podpoložky 5201 00 kombinované nomenklatury, nijak nevylučuje takovou bavlnu, jaká je v okamžiku otevření tobolky. V tomto stadiu totiž, stejně jako v pozdějším stadiu sklizně, není bavlna z povahy věci mykaná ani česaná.

(viz body 41–45, 49)

3. Odůvodnění vyžadované článkem 253 ES musí být přizpůsobeno povaze dotčeného aktu a musejí z něho jasně a jednoznačně vyplývat úvahy orgánu, jenž akt vydal, tak aby se zúčastněné osoby mohly seznámit s důvody, které vedly k přijetí opatření, a soud Společenství mohl vykonávat svůj přezkum. Není nutné, aby odůvodnění upřesňovalo všechny relevantní skutkové a právní okolnosti, jelikož otázka, zda odůvodnění aktu splňuje požadavky článku 253 ES, musí být posuzována s ohledem nejen na jeho text, ale také na jeho celkovou souvislost, jakož i s ohledem na všechna právní pravidla upravující dotčenou oblast. Pokud se jedná o akt s obecnou působností, odůvodnění se může omezit na uvedení jednak celkové situace, jež vedla k jeho přijetí, a jednak obecných cílů, o jejichž dosažení usiluje. Krom toho, pokud z aktu s obecnou působností vyplývá podstata cíle, který orgán sledoval, bylo by příliš vyžadovat zvláštní odůvodnění pro jednotlivé technické volby provedené orgánem.

Tyto podmínky splňuje nařízení č. 864/2004, kterým se mění nařízení č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce. V tomto ohledu body odůvodnění uvedeného nařízení shrnují transparentním a jasným způsobem celkovou situaci, která vedla zákonodárce Společenství k přijetí tohoto aktu, jakož i sledované obecné cíle. Dále, z pátého a šestého bodu odůvodnění společně vyplývá podstata sledovaného cíle, pokud jde o zavedení nového režimu podpory pro bavlnu. Zákonodárce Společenství nebyl tudíž navíc povinen zvláště odůvodnit jednotlivé provedené technické volby, jakou je ta, která podmiňuje poskytnutí zvláštní podpory pro bavlnu pokračováním v pěstování bavlny až do stadia otevření tobolky.

(viz body 57–60, 64–65)

4. Akt je stižen zneužitím pravomoci pouze tehdy, pokud se na základě objektivních, relevantních a shodujících se nepřímých důkazů ukáže, že byl přijat za výlučným nebo přinejmenším rozhodujícím účelem dosáhnout jiných cílů než jsou uváděné cíle, nebo vyhnout se postupu zvláště upravenému Smlouvou pro vyrovnání se s okolnostmi daného případu.

(viz bod 69)

5. Pokud je opatrný a obezřetný hospodářský subjekt s to předvídat přijetí opatření Společenství, které se může nepříznivě dotknout jeho zájmů, nemůže se dovolávat zásady ochrany legitimního očekávání, pokud je toto opatření přijato. Navíc, i když patří taková zásada mezi základní zásady Společenství, hospodářské subjekty nemají důvod k tomu, aby mohly legitimně očekávat, že bude zachován existující stav, který může být změněn v rámci posuzovací pravomoci orgánů Společenství, a to zvláště v takové oblasti, jako je oblast společných organizací trhu, jejíž předmět zahrnuje stálé přizpůsobování v závislosti na změnách hospodářské situace.

V tomto ohledu byl opatrný a obezřetný hospodářský subjekt s to předvídat přijetí nařízení č. 864/2004, kterým se mění nařízení č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, a reformu režimu podpory pro bavlnu, kterou toto nařízení obsahuje. Tato reforma je totiž součástí širší reformy, která je projednávána na politické úrovni od roku 1992 a která byla zvláště zmíněna ve sdělení Komise přijatém v roce 2003, které obsahuje návrh na změnu uvedeného nařízení č. 1782/2003 a které bylo zveřejněno v Úředním věstníku. Režim podpory v oblasti bavlny byl navíc v minulosti předmětem několika důležitých reforem.

(viz body 81, 83–84)

6. S ohledem na širokou posuzovací pravomoc, kterou má zákonodárce Společenství v oblasti společné zemědělské politiky, může pouze zjevně nepřiměřená povaha opatření přijatého v této oblasti ve vztahu k cíli, který příslušný orgán zamýšlí sledovat, ovlivnit legalitu takového opatření. Tato pravomoc, která v sobě nese omezený soudní přezkum jejího výkonu, se uplatní nejen na povahu a dosah ustanovení, která je třeba přijmout, ale také, v určité míře, na zjištění základních údajů. Takový soudní přezkum, i když má omezený rozsah, nicméně vyžaduje, aby orgány Společenství byly schopny před Soudním dvorem prokázat, že akt byl přijat v rámci skutečného výkonu jejich posuzovací pravomoci, která předpokládá zohlednění všech relevantních skutečností a okolností situace, kterou měl tento akt upravovat.

Přitom mzdové náklady, které mají fixní povahu, jako například pracovní náklady zemědělců a jejich rodin, nebyly zahrnuty, a nebyly tedy zohledněny ve srovnávací studii o předpokládané výnosnosti pěstování bavlny podle režimu podpory pro bavlnu zavedeného nařízením č. 864/2004, kterým se mění nařízení č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, vypracované Komisí, která sloužila jako základ pro určení výše zvláštní podpory pro bavlnu. Nicméně relevance dotčených mzdových nákladů pro účely výpočtu nákladů na produkci bavlny a předpokládané výnosnosti této plodiny se zdá být jako taková ztěží napadnutelná.

Krom toho, potenciální účinky reformy režimu podpory pro bavlnu na hospodářskou situaci vyzrňovacích stanic nebyly přezkoumány. Přitom produkce bavlny není hospodářsky možná bez přítomnosti takových stanic, jejichž provoz probíhá za hospodářsky stálých podmínek, v blízkosti regionů produkce, neboť bavlna nemá před zpracováním téměř žádnou tržní hodnotu a nemůže být převážena na dlouhé vzdálenosti. Produkce bavlny a její zpracování vyzrňovacími stanicemi se tedy jeví být neodlučitelně spjaty. Potenciální účinky reformy režimu podpory pro bavlnu na hospodářskou životaschopnost vyzrňovacích stanic tedy představují základní údaj, který je třeba při hodnocení výnosnosti pěstování bavlny zohlednit.

V tomto ohledu Rada, tvůrce nařízení č. 864/2004, před Soudním dvorem neprokázala, že nový režim podpory pro bavlnu zavedený tímto nařízením byl přijat v rámci skutečného výkonu její posuzovací pravomoci, která předpokládá zohlednění všech relevantních skutečností a okolností projednávaného případu. Z toho vyplývá, že údaje poskytnuté orgány Společenství neumožňují Soudnímu dvoru ověřit, zda mohl zákonodárce Společenství dojít k závěru, aniž by překročil meze své široké posuzovací pravomoci, kterou má v dané oblasti, že stanovení výše zvláštní podpory pro bavlnu na 35 % veškerých existujících podpor ve dřívějším režimu podpory stačí k zajištění cíle uvedeného v pátém bodu odůvodnění nařízení č. 864/2004, jímž je zajištění výnosnosti, a tedy pokračování v pěstování této plodiny, a který odráží cíl stanovený v odstavci 2 protokolu č. 4 tvořícího přílohu Aktu o přistoupení Řecké republiky. Zásada proporcionality tak byla porušena.

(viz body 98, 117, 121–122, 124, 126, 128, 131–135)

7. Podle čl. 156 odst. 2 písm. g) nařízení č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, který byl doplněn čl. 1 bodem 28 nařízení č. 864/2004, se nový režim podpory pro bavlnu, upravený v kapitole 10a hlavy IV uvedeného nařízení č. 1782/2003, použije ode dne 1. ledna 2006 pro bavlnu vysetou od tohoto data. Je možné, že zemědělci dotyčných členských států tak již mohli učinit některé kroky s cílem přizpůsobit se tomuto režimu, aby mohli využít podpory, kterou tento režim stanoví, nebo budou muset přinejmenším takové kroky v nejbližší době učinit. Příslušné orgány uvedených členských států krom toho již mohly přijmout opatření nezbytná k provedení uvedeného režimu nebo budou muset taková opatření v nejbližší době přijmout. Vzhledem k těmto okolnostem, a především za účelem vyloučení jakékoli právní nejistoty, pokud jde o režim použitelný na podpory v odvětví bavlny po zrušení kapitoly 10a hlavy IV nařízení č. 1782/2003, je namístě odložit účinky uvedeného zrušení do doby přijetí nového nařízení v přiměřené lhůtě.

(viz body 139–141)