18

Za těchto podmínek se soud prvního stupně v Amsterodamu rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky: „1) Jak má být vykládán pojem ‚událost‘ uvedený v bodě 14 odůvodnění nařízení č. 261/2004? 2) Mimořádné okolnosti ve smyslu výše uvedeného bodu 14 odůvodnění se vzhledem k bodu 22 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) vzájemně nekryjí s příklady vyjmenovanými ve druhé větě tohoto bodu 14 odůvodnění, které Soudní dvůr označuje v bodě 22 uvedeného rozsudku výrazem ‚události‘. Je pravda, že události ve smyslu výše uvedeného bodu 22 nejsou totéž jako ‚událost‘ dle zmíněného bodu 14 odůvodnění? 3) Co je třeba chápat pod pojmem ‚mimořádné okolnosti‘, které podle bodu 23 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) doprovázejí událost spočívající v ‚neočekávaných nedostatcích letové bezpečnosti‘ ve smyslu výše uvedeného bodu 14 odůvodnění, když neočekávané nedostatky letové bezpečnosti nemohou vzhledem k bodu 22 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) samy představovat mimořádné okolnosti, nýbrž k takovýmto okolnostem mohou pouze vést? 4) Podle bodu 23 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) může technická závada spadat pod ‚neočekávané nedostatky letové bezpečnosti‘, a je tedy ‚událostí‘ ve smyslu bodu 22 tohoto rozsudku; nicméně okolnosti takové události lze podle bodu 23 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) kvalifikovat jako ‚mimořádné‘, pokud se vztahují k události, která není vlastní běžnému výkonu činnosti leteckého dopravce a z důvodu své povahy či původu se vymyká jeho účinné kontrole; podle bodu 24 tohoto rozsudku je oprava technické závady způsobené nedostatkem údržby vlastní běžnému výkonu činnosti leteckého dopravce; takové technické závady tedy podle bodu 25 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771) nemohou představovat mimořádné okolnosti. Z těchto bodů je patrné, že technická závada, která spadá pod ‚neočekávané nedostatky letové bezpečnosti‘, představuje událost, která může být doprovázena mimořádnými okolnostmi, a zároveň může sama představovat mimořádnou okolnost. Jak je třeba vykládat body 22 až 25 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771), aby byl tento zdánlivý rozpor odstraněn? 5) Slova ‚vlastní běžnému výkonu činnosti leteckého dopravce‘ jsou v judikatuře soudů nižších stupňů pravidelně vykládána jako ‚související s běžnou činností leteckého dopravce‘ – přičemž se ostatně jedná o výklad, který je v souladu s nizozemským výrazem ‚inherent‘ (‚[být] vlastní‘) (nizozemské znění není závazným zněním rozsudku) – takže například ani srážka s ptáky nebo mraky popela není považována za událost ve smyslu bodu 23 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771). Jiná judikatura klade důraz na slova ‚a z důvodu své povahy či původu se vymyká jeho účinné kontrole‘, která jsou rovněž uvedena v bodě 23 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771). Musí být výraz ‚[být] vlastní‘ vykládán v tom smyslu, že pod tento pojem spadají pouze události, které může letecký dopravce účinně kontrolovat? 6) V jakém smyslu je třeba vykládat bod 26 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771), respektive jak je třeba vykládat tento bod ve světle odpovědi Soudního dvora na čtvrtou a pátou otázku? 7) a) V případě, že bude šestá otázka zodpovězena v tom smyslu, že technické závady, které lze považovat za neočekávané nedostatky letové bezpečnosti, představují mimořádné okolnosti, které umožňují se s úspěchem dovolat čl. 5 odst. 3 nařízení č. 261/2004, vyplývají-li z události, která není vlastní výkonu činností leteckého dopravce, a nemůže-li je dopravce účinně kontrolovat, znamená to, že technická závada, která vznikla samovolně, nebyla způsobena nedostatkem údržby ani nebyla odhalena během pravidelné údržby (,checks A až D‘ a ,daily control‘), může či nemůže představovat mimořádnou okolnost – pokud ji nebylo možné odhalit během těchto pravidelných intervalů údržby – protože pak nelze rozeznat žádnou událost ve smyslu bodu 26 uvedeného rozsudku Wallentin-Hermann, a nelze tedy ani zjistit, zda je tato událost vlastní výkonu činnosti leteckého dopravce, a zda se tedy vymyká kontrole leteckého dopravce? b) V případě, že bude šestá otázka zodpovězena v tom smyslu, že technické závady, které lze považovat za neočekávané nedostatky letové bezpečnosti, jsou událostmi ve smyslu bodu 22 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771), a technická závada vznikla samovolně, nebyla způsobena nedostatkem údržby ani nebyla odhalena během pravidelné údržby (,checks A až D‘ a ,daily control‘), je uvedená technická závada vlastní výkonu činností leteckého dopravce, či nikoli, a vymyká se ve smyslu výše uvedeného bodu 26 jeho kontrole, či nikoli? c) V případě, že bude šestá otázka zodpovězena v tom smyslu, že technické závady, které lze považovat za neočekávané nedostatky letové bezpečnosti, jsou událostmi ve smyslu bodu 22 rozsudku Wallentin-Hermann (C‑549/07, EU:C:2008:771), a technická závada vznikla samovolně, nebyla způsobena nedostatkem údržby ani nebyla odhalena během pravidelné údržby (,checks A až D‘ a ,daily control‘), s jakými okolnostmi pak musí být tato technická závada spojena a kdy je třeba tyto okolnosti kvalifikovat jako mimořádné, aby mohly být tyto okolnosti uplatněny ve smyslu čl. 5 odst. 3 nařízení č. 261/2004? 8) Letecký dopravce se může dovolávat mimořádných okolností pouze tehdy, pokud může prokázat, že zrušení či zpoždění je způsobeno mimořádnými okolnostmi, kterým by nebylo možné zabránit, i kdyby byla přijata všechna přiměřená opatření. Je správný závěr, že přijetím všech přiměřených opatření je míněno zamezení výskytu mimořádných okolností, a nikoli přijetí opatření, která směřují k tomu, aby bylo zpoždění udrženo v rámci časového rozmezí tří hodin uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c) bodu iii) nařízení č. 261/2004 ve spojení s body 57 až 61 rozsudku Sturgeon a další (C‑402/07 a C‑432/07, EU:C:2009:716)? 9) V zásadě je možné vzít v úvahu dva druhy opatření k omezení zpoždění v důsledku technických závad na nejvýše tři hodiny: zaprvé zajištění zásob náhradních dílů na několika místech světa, nikoli tedy jen na domovském letišti leteckého dopravce, a zadruhé přesměrování cestujících zpožděného letu. Mohou letečtí dopravci při určování, v jakém rozsahu je třeba zásoby zajistit a na jakých místech světa je třeba tak činit, vycházet i z toho, co je ve světě letecké dopravy běžné, a to včetně podniků, na které se nařízení č. 261/2004 vztahuje jen z části? 10) Musí soud při zodpovězení otázky, zda byla přijata všechna přiměřená opatření k omezení zpoždění nastalého v důsledku technických závad, které mají vliv na letovou bezpečnost, zohlednit okolnosti, jež dopady zpoždění dále zhoršují, jako je například nezbytné přistání letadla, u něhož nastaly technické závady, na několika letištích před tím, než se stejně jako v projednávané věci vrátí do své domovské základny, čímž může dojít k ještě větší časové ztrátě?“