5

Body 5, 13, 20, 22, 25, 29 a 34 odůvodnění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1971 ze dne 11. prosince 2018 o zřízení Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Agentury na podporu BEREC (Úřad BEREC), o změně nařízení (EU) 2015/2120 a o zrušení nařízení (ES) č. 1211/2009 (Úř. věst. 2018, L 321, s. 1) zní: „(5) [Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Agentura na podporu BEREC (Úřad BEREC)] byly zřízeny nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 [ze dne 25. listopadu 2009 o zřízení Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Úřadu (Úř. věst. 2009, L 337, s. 1)]. BEREC nahradilo skupinu evropských regulačních orgánů a mělo přispívat k rozvoji a k lepšímu fungování vnitřního trhu sítí a služeb elektronických komunikací tím, že usilovalo o zajištění jednotného uplatňování předpisového rámce pro elektronické komunikace. BEREC funguje jako fórum pro spolupráci mezi vnitrostátními regulačními orgány a mezi těmito orgány a Komisí při výkonu všech jejich povinností podle předpisového rámce Unie. BEREC bylo zřízeno proto, aby poskytovalo odborné znalosti a jednalo nezávisle a transparentně. [...] (13) BEREC by mělo poskytovat odborné znalosti a budovat důvěru svou nestranností, kvalitou svého poradenství a poskytovaných informací, transparentností svých postupů a pracovních metod a pečlivostí, s jakou plní své úkoly. Nezávislost BEREC by neměla bránit jeho Radě regulačních orgánů v rozhodování na základě návrhů připravených pracovními skupinami. [...] (20) BEREC by mělo být oprávněno vstupovat do pracovních ujednání s příslušnými institucemi, subjekty a poradními skupinami Unie, příslušnými orgány třetích zemí a mezinárodními organizacemi, která by však neměla zakládat právní závazky. Cílem takových pracovních ujednání by například mohlo být rozvíjení spolupráce a výměny názorů na otázky regulace. Komise by měla zajistit, aby nezbytná pracovní ujednání byla v souladu s politikou a prioritami Unie a aby BEREC působilo v rámci svého mandátu a ve stávajícím institucionálním rámci a nemělo se za to, že reprezentuje postoj Unie vůči vnějším subjektům nebo zavazuje Unii k mezinárodním závazkům. [...] (22) BEREC by mělo mít možnost jednat v zájmu Unie, nezávisle na jakémkoliv vnějším zásahu, včetně politického tlaku nebo obchodních zásahů. Proto je důležité zajistit, aby osoby jmenované do Rady regulačních orgánů měly co nejvyšší záruky osobní a funkční nezávislosti. Vedoucí vnitrostátního regulačního orgánu nebo člen jeho kolektivního orgánu nebo jejich zástupci takovou úroveň osobní a funkční nezávislosti mají. Konkrétněji řečeno, měli by jednat nezávisle a objektivně, neměli by požadovat ani přijímat pokyny při plnění svých funkcí a měli by být chráněni proti svévolnému odvolání. [...] [...] (25) Ve vhodných případech a v závislosti na přidělení úkolů orgánům v každém členském státě by měly být zohledněny názory jiných příslušných orgánů v příslušné pracovní skupině, například prostřednictvím konzultací na vnitrostátní úrovni nebo pozváním těchto jiných orgánů na příslušná zasedání, na nichž jsou třeba jejich odborné znalosti. V každém případě je třeba zachovat nezávislost BEREC. [...] (29) Ředitel by měl zůstat zástupcem Úřadu BEREC v právních a správních záležitostech. Správní rada by měla ředitele jmenovat na základě otevřeného a transparentního výběrového řízení, aby bylo zaručeno důsledné posouzení uchazečů a vysoká míra nezávislosti. [...] [...] (34) V zájmu dalšího rozšíření jednotného uplatňování předpisového rámce pro elektronické komunikace by Rada regulačních orgánů, pracovní skupiny a správní rada měly být otevřené účasti regulačních orgánů třetích zemí, které jsou v těchto třetích zemích příslušné v oblasti elektronických komunikací, pokud tyto třetí země uzavřely za tímto účelem s Unií dohody, například regulační orgány států [Evropského hospodářského prostoru (EHP)/ Evropského sdružení volného obchodu (ESVO)] a kandidátských zemí.“