[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 1.3.2006

SEK(2006) 284 v konečném znění

Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s článkem 5 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Německa na období 2005–2009

(předložená Komisí)

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Souvislosti

Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst napomáhající rozvoji zaměstnanosti. Poprvé byl pakt pozměněn v roce 2005. Tato reforma na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný v upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně usiluje o posílení jeho účinnosti a hospodářských základů a současně o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1] , které je součástí paktu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi stabilizační nebo konvergenční programy jakož i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) stabilizační programy a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První stabilizační program Německa byl předložen v lednu 1999. V souladu s nařízením vydala Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dne 15. března 1999 své stanovisko. Stejný postup použije Komise pro hodnocení aktualizovaných stabilizačních a konvergenčních programů, výše uvedený výbor pro jejich kontrolu a Rada pro jejich případné přezkoumání.

Členské státy musí v těchto programech upřesnit svůj střednědobý cíl ohledně stavu rozpočtu a stanovit politická opatření vedoucí k jeho dosažení a udržení, včetně hospodářských předpokladů. V návaznosti na reformu paktu je třeba rozlišovat střednědobý cíl jednotlivých členských států s ohledem na hospodářskou a rozpočtovou různorodost v Unii i s ohledem na fiskální riziko udržitelnosti. Reforma rovněž předpokládá symetričtější přístup k fiskální politice v průběhu hospodářského cyklu prostřednictvím přísnější rozpočtové kázně v hospodářsky příznivých obdobích, přičemž v případě dočasné odchylky od střednědobého cíle nebo v případě změny cesty vedoucí k tomuto cíli je zapotřebí zohlednit „významné strukturální reformy“ s ověřitelným dopadem na dlouhodobou udržitelnost.

S přihlédnutím k prognóze útvarů Komise z podzimu roku 2005, ke kodexu chování [2] , ke společně dohodnuté metodice odhadování potenciálního výstupu a cyklicky očištěných sald a k hlavním směrům hospodářské politiky obsažených v integrovaných pokynech na období 2005-2008, Komise posoudila nedávno předloženou aktualizaci stabilizačního programu Německa a na základě svého níže uvedeného hodnocení přijala doporučení ke stanovisku Rady k tomuto programu.

Hodnocení

1. Poslední aktualizaci německého stabilizačního programu přijala německá vláda a Radě a Komisi jej předložila dne 22. února 2006, tj. 12 týdnů po termínu stanoveném v kodexu chování, tj na 1. prosince. Dne 22. února 2006 přijala německá vláda, která zahájila své funkční období ke konci roku 2005, rovněž návrh spolkového rozpočtu na rok 2006 a přijala návrh zákona na zvýšení hlavní sazby DPH z 16 % na 19 % s účinností od 1. ledna 2007. Program zahrnuje období let 2005–2009. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu stabilizačních a konvergenčních programů uvedenou v novém kodexu chování [3] .

2. Dne 21. ledna 2003 rozhodla Rada o nadměrném schodku v Německu a na základě čl. 104 odst. 7 doporučila, aby byl do roku 2004 nadměrný schodek odstraněn. Ve svém sdělení Radě v prosinci 2004 o „situaci v Německu a ve Francii ve vztahu k jejich závazkům podle postupu při nadměrném schodku po rozhodnutí Soudního dvora“ Komise dospěla k závěru, že příslušným termínem pro nápravu schodku by měl být rok 2005. V lednu 2005 Rada s tímto stanoviskem souhlasila. Dne 1. března 2006 Komise doporučila Radě, aby v souladu čl. 104 odst. 9 vyzvala Německo k přijetí opatření k nápravě nadměrného schodku do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k aktualizaci stabilizačního programu z prosince 2004 zahrnujícího období 2004–2008 Rada vyzvala Německo, aby učinilo všechny potřebné kroky k nápravě nadměrného schodku v roce 2005, ze strukturálního hlediska vynaložilo maximální úsilí k dosažení téměř vyrovnaného rozpočtu ke konci programového období a pokračovalo ve strukturálních reformách s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména ve vztahu k systému zdravotní péče.

3. Roční růst HDP v Německu činil v posledních deseti letech 1,4 %, což je o více než půl procentního bodu nižší hodnota, než je průměr v eurozóně. Potenciál růstu v tomto období soustavně klesal. Hospodářskou činnost podporovanou velmi čilým vývozem brzdila poněkud netečná domácí poptávka. Poptávka a produkce se po velké stagnaci na začátku dekády v roce 2004 rozběhla, aby se poté opět zpomalila. Míra nezaměstnanosti vzrostla z důvodu zhoršení situace s vytvářením nových pracovních příležitostí až na 9,5 % práceschopného obyvatelstva. Schodek veřejných financí po čtyři po sobě následující roky prolomil v roce 2005 3% referenční hodnotu HDP vyplývající ze Smlouvy. Státní dluh, který byl v roce 1991 na úrovni 40 % HDP, překračuje referenční hodnotu HDP vyplývající ze Smlouvy nepřetržitě od roku 2002.

4. Makroekonomický scénář, který tvoří základ programu, předpokládá, že reálný růst HDP se na základě oživení domácí poptávky v roce 2005 zvýší z 0,9 % na 1,4 % v roce 2006. Po následném zpomalení na 1 % v roce 2007 se růst začne opět zvyšovat a v období 2005 – 2009 by měl dosáhnout průměrné výše 1,5 %. Potenciální růst by se měl v dalších letech programového období mírně zvyšovat, zatímco mezera výstupu by se měla postupně zužovat. V posledním roce programu však zůstane i nadále negativní. Tento profil růstu je ovlivněn nastavením politiky, kterou odsouhlasila nová koaliční vláda. Soudě podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se tento referenční scénář jeví pro rok 2006 jako věrohodný. V pozdějších letech je však základní scénář přeci jen nadsazen. Odhady inflace uvedené v programu se pro rok 2006 zdají být reálné, pro zbývající období programu by však rovněž mohly být příliš vysoké.

5. Podle údajů Eurostatu dosahoval v roce 2005 schodek veřejných financí v Německu 3, 3 % HDP. Tyto údaje, jejichž kvalita ještě nebyla dále posouzena, jsou založeny na předběžném oznámení Německa v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93, které Německo Komisi předložilo dne 24. února 2006. Předchozí aktualizace stabilizačního programu stanovila cílovou hodnotu schodku v roce 2005 na 2,9 % HDP .

6. Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie uvedeným v programu je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. K dosažení tohoto cíle program navrhuje pokračovat v konsolidaci rozpočtu a zároveň zlepšovat podmínky pro růst a zaměstnanost. Program předpokládá nápravu nadměrného schodku do roku 2007. Zejména na roky 2006 a 2007 uvádějí výhledy v aktualizaci hodnotu nominálního schodku 3,3 % resp. 2,5 % HDP. Poté by měl schodek klesat o jeden procentní bod HDP ročně a v roce 2009 dosáhnout výše 1,5 % HDP. Základem rozpočtových úprav jsou příjmy i výdaje. Počínaje rokem 2006 jsou na podporu růstu v následujících letech plánována další opatření na straně výdajů, jako například prostředky na výzkum a vývoj, výhodnější odpisová pravidla pro podniky a investice do dopravní infrastruktury. Toto společně s omezením daňových výhod poskytovaných například majitelům domů přispěje ke konsolidaci. Za nejdůležitější prvek konsolidační strategie program označuje omezení sociálních výdajů. Vzniklé úspory by měly být částečně použity na financování snížené sazby sociálních příspěvků do roku 2007. Očekává se, že klesající vývoj podílu sociálních příspěvků, který rovněž souvisí s nevýrazným růstem příspěvkové základny, bude do velké míry kompenzován zvýšením sazby DPH v roce 2007. Podíl veřejných investic na HDP by se neměl měnit. V porovnání s předchozí aktualizací zůstává způsob nápravy více méně stejný, ačkoli míra schodku se má každým rokem o zhruba půl procentního bodu zvyšovat, přičemž v roce 2006 má být její zvýšení ještě vyšší.

7. Náprava nadměrného schodku do roku 2007 povede podle programu v letech 2006 a 2007 ke kumulativnímu zlepšení strukturálního salda (tj. salda očištěného o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) o více než jeden procentní bod HDP. V průběhu programového období se má strukturální saldo vypočtené podle společně dohodnuté metodiky zlepšit na průměrně 0,5 % HDP ročně, i když v letech 2008 a 2009 bude tato hodnota poněkud nižší. Program stanoví jako střednědobý cíl rozpočtové pozice strukturální saldo, jehož dosažení však není v průběhu programového období plánováno. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,75 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II (mechanismus směnných kursů) v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je mírně náročnější, než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potencionálního produktu.

8. Pokud jde o rok 2006, považují se rizika rozpočtového výsledku za vyrovnaná. V období po roce 2007 by výsledek rozpočtu mohl být horší, než předpokládá program. Omezení sociálních výdajů, které není v programu upřesněno, ale které má být hlavním prvkem rozpočtových úprav, předpokládá podle zkušeností z minulých období důsledné provádění plánů. Sociální výdaje byly jednou z hlavních příčin nesplnění rozpočtových cílů v předchozích programech. Pokud by bylo plánované omezení sociálních příspěvků provedeno beze zbytku, aniž by byly dosaženy odpovídající výdajové cíle, mohly by být rozpočtové cíle ohroženy. Nižší růst by navíc mohl mít za následek nižší příjmy, které by za účelem udržení plánované míry schodku mohly být jen ztěží kompenzovány dalším snížením výdajů. Program dále oznamuje reformy systému daně z příjmu právnických osoby do roku 2008, zdravotního pojištění a pojištění pro případ potřeby dlouhodobé péče, které by na jedné straně mohly mít pozitivní vliv na hospodářství a rozpočet, na druhé straně by však mohly mít krátkodobě negativní dopad na schodek.

9. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se přístup k rozpočtu uvedený v programu zdá být v souladu s nápravou nadměrného schodku do roku 2007. Nezdá se však, že by až do posledního roku programového období poskytoval dostatečnou rezervu proti překročení 3% prahové hodnoty schodku při běžných makroekonomických výkyvech. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu je rozvrh úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu zhruba v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší, a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší.

10. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 hodnoty 67,5 % HDP, což je více, než je referenční hodnota 60 % HDP podle Smlouvy. Program předpokládá, že se v roce 2006 míra zadlužení sníží na zhruba 69 % HDP a ke konci programového období by měla klesnout na 67 %. Při rizicích, kterým jsou rozpočtové cíle vystaveny, jak je uvedeno výše, by se tato míra mohla vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program. S ohledem na posouzení rizik se zdá, že míra zadlužení se dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě.

11. S ohledem na udržitelnost veřejných financí se zdá, že Německu hrozí středně vysoké riziko, pokud jde o předpokládané rozpočtové náklady v důsledku stárnutí obyvatelstva [4] . Strukturální reformy prováděné v minulých letech, a zejména důchodová reforma, přispěly k budoucímu utlumení veřejných výdajů. Program navíc pro období 2012–2029 zmiňuje plán postupného zvyšování věkové hranice pro odchod do důchodu na 67 let. Plánuje se rovněž postupná úprava používaného algoritmu důchodů za účelem snížení výdajů. Prováděcí plán však není specifikován. Strukturální reformy zdravotního pojištění a pojištění pro případ potřeby dlouhodobé péče byly oznámeny, nejsou však blíže specifikovány. Vzhledem k současné úrovni hrubého státního dluhu, který překračuje referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy, a současnému vysokému strukturálnímu deficitu je ke snížení rizika dlouhodobé udržitelnosti nezbytná přísná a důsledná konsolidace rozpočtu v průběhu celého programového období.

12. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005–2008. Německo zejména plánuje provedení celé řady strukturálních reforem, které mají zlepšit udržitelnost veřejných financí ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Pokud se podařilo provést omezení výdajů v systému sociálního zabezpečení tak, jak je plánováno, složení veřejných výdajů by výrazně posílilo faktory ovlivňují růst v souladu s lisabonskou strategií.

13. Vnitrostátní program reforem Německa předložený dne 7. prosince 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost, uvádí šest základních úkolů: společnost založená na znalostech, fungování trhu a konkurenceschopnost, podnikatelské prostředí, udržitelnost veřejných financí (včetně udržitelného růstu a sociálního zabezpečení), ekologické inovace a změna orientace trhu práce. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá stabilizační program, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci vnitrostátního programu reforem. Rozpočtové dopady tohoto reformního programu jsou zcela v souladu s rozpočtovými výhledy stabilizačního programu. Kromě obsahu vnitrostátního programu reforem, který stabilizační program uvádí, by jako součást reformy spolkového systému měly být potencionální sankce plynoucí případně z Paktu o stabilitě a růstu podle určitého klíče rozděleny na různé úrovně vlády. To by mělo být zapracováno i do německé ústavy.

Vzhledem k výše uvedenému posouzení jsou priority, kterými by vláda chtěla podle tohoto programu přispět ke konsolidaci rozpočtu, vítány. Existují však určitá rizika, pokud jde o dosažení rozpočtových cílů a dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Rovněž s ohledem na doporučení Komise ze dne 1. března 2006 pro rozhodnutí Rady v souladu s čl. 104 odst. 9 by bylo vhodné, aby Německo:

- zajistilo kumulované plánované strukturální úpravy alespoň o jeden procentní bod v letech 2006 a 2007 a dostalo co nejrychleji, nejpozději však do roku 2007, hodnotu schodku veřejných financí důvěryhodným a udržitelným způsobem pod hranici 3 % HDP;

- urychleně dosáhlo střednědobého cíle snížením strukturálního salda o minimálně 0,5 procentního bodu ročně po nápravě nadměrného schodku, zejména prováděním plánovaného omezování výdajů, které by umožnilo uskutečnit plánované snížení sociálních příspěvků, a zajistilo, aby ohlášená reforma daně z příjmu právnických osob neohrozila fiskální konsolidaci;

- provedlo plány k posílení vnitrostátních rozpočtových orgánů, které by zajistily dosažení rozpočtových cílů na všech úrovních vlády.

Doporučení pro

STANOVISKO RADY

v souladu s článkem 5 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému stabilizačnímu programu Německa na období 2005–2009

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [5] , a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

14. Dne [14. března 2006] Rada posoudila aktualizovaný stabilizační program Německa.

15. Roční růst HDP v Německu činil v posledních deseti letech 1,4 %, což je o více než půl procentního bodu nižší hodnota, než je průměr v eurozóně. Potenciál růstu v tomto období soustavně klesal. Hospodářskou činnost podporovanou velmi čilým vývozem brzdila poněkud netečná domácí poptávka. Poptávka a reálný HDP dosáhly po velké stagnaci na začátku dekády vrcholu v roce 2000 a rovněž v roce 2004, poté se však opět zpomalily. Míra nezaměstnanosti vzrostla při zhoršení situace s vytvářením nových pracovních příležitostí až na 9,5 % práceschopného obyvatelstva. Schodek veřejných financí prolomil po čtyři po sobě následující roky v roce 2005 3% referenční hodnotu HDP podle Smlouvy. Státní dluh, který byl v roce 1991 na úrovni 40 % HDP, překračuje referenční hodnotu HDP podle Smlouvy nepřetržitě od roku 2002.

16. Dne 21. ledna 2003 rozhodla Rada o nadměrném schodku v Německu a na základě čl. 104 odst. 7 doporučila, aby byl nadměrný schodek do roku 2004 odstraněn. Ve svém sdělení Radě v prosinci 2004 o „situaci v Německu a ve Francii ve vztahu k jejich závazkům podle postupu při nadměrném schodku po rozhodnutí Soudního dvora“ Komise dospěla k závěru, že příslušným termínem pro nápravu schodku by měl být rok 2005. V lednu 2005 Rada s tímto stanoviskem souhlasila. Dne [14. března 2006] se Rada rozhodla vyzvat v souladu čl. 104 odst. 9 Německo, aby přijalo opatření k odstranění nadměrného schodku do roku 2007. Ve svém stanovisku ze dne 17. února 2005 k aktualizaci stabilizačního programu z prosince 2004 zahrnujícího období 2004 – 2008 Rada vyzvala Německo, aby učinilo všechny potřebné kroky k nápravě nadměrného schodku v roce 2005, ze strukturálního hlediska vynaložilo maximální úsilí k dosažení téměř vyrovnaného rozpočtu ke konci programového období a pokračovalo ve strukturálních reformách s cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména ve vztahu k systému zdravotní péče.

17. Podle údajů Eurostatu dosahoval v roce 2005 schodek veřejných financí v Německu 3, 3 % HDP. Tyto údaje, jejichž kvalita ještě nebyla dále posouzena, jsou založeny na předběžném oznámení Německa v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93, které Německo Komisi předložilo dne 24. února 2006. Předchozí aktualizace stabilizačního programu stanovila cílovou hodnotu schodku v roce 2005 na 2,9 % HDP .

18. Aktualizovaný německý stabilizační program byl předložen 22. února 2006. Program zahrnuje období 2005–2009. Program zhruba dodržuje modelovou strukturu stabilizačních a konvergenčních programů uvedených v novém kodexu chování [6] .

19. Makroekonomický scénář, který tvoří základ programu, předpokládá, že reálný růst HDP se na základě oživení domácí poptávky v roce 2005 zvýší z 0,9 % na 1,4 % v roce 2006. Po zpomalení na 1 % v roce 2007 by se měl růst zrychlovat a v období 2005 – 2009 dosáhnout průměrné hodnoty 1,5 % . Tento profil růstu je ovlivněn nastavením politiky, kterou odsouhlasila nová koaliční vláda. Soudě podle údajů, které jsou v současné době k dispozici, se tento referenční scénář zdá pro rok 2006 být věrohodný. V pozdějších letech je však základní scénář přeci jen poněkud nadsazený. Odhady inflace uvedené v programu se pro rok 2006 zdají být reálné, pro zbývající období programu by však rovněž mohly být příliš vysoké.

20. Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie uvedeným v programu je zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. K dosažení tohoto cíle program navrhuje pokračovat v konsolidaci rozpočtu při zlepšování podmínek pro růst a zaměstnanost. Program předpokládá nápravu nadměrného schodku do roku 2007. Zejména na roky 2006 a 2007 uvádějí výhledy v aktualizaci hodnotu nominálního schodku 3,3 % resp. 2,5 % HDP. Poté by měl schodek klesat o jeden procentní bod HDP ročně a v roce 2009 dosáhnout výše 1,5 % HDP. Základem rozpočtových úprav jsou příjmy i výdaje. Za nejdůležitější prvek konsolidační strategie program označuje omezení sociálních výdajů. Na straně příjmů je zvýšení podílu daní do značné míry kompenzováno snížením podílu sociálních příspěvků. Podíl veřejných investic na HDP by se neměl měnit. V porovnání s předchozí aktualizací zůstává způsob nápravy více méně stejný. Míra schodku by se však měla každým rokem o zhruba půl procentního bodu zvyšovat, přičemž v roce 2006 má být její zvýšení dokonce vyšší než v předchozí aktualizaci.

21. Náprava nadměrného schodku do roku 2007 povede podle programu v období 2005–2007 ke kumulativnímu zlepšení strukturálního salda (tj. salda očištěného o cyklické vlivy a jednorázová a jiná prozatímní opatření) o více než jeden procentní bod. V průběhu programového období se má strukturální saldo vypočtené podle společně dohodnuté metodiky zlepšit na průměrně 0,5 % HDP ročně, i když v letech 2008 a 2009 bude jeho hodnota poněkud nižší. Program stanoví jako střednědobý cíl rozpočtové pozice strukturální saldo, jehož dosažení však není v průběhu programového období plánováno. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 1,75 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečné rezervy proti výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu je v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je mírně náročnější než dlouhodobě předpokládá míra zadlužení a průměrný růst potenciálního produktu.

22. Pokud jde o rok 2006, považují se rizika rozpočtového výsledku za vyrovnaná. V období po roce 2007 by výsledek rozpočtu mohl být horší, než předpokládá program. Omezení sociálních výdajů, které není v programu upřesněno, ale které má být hlavním prvkem rozpočtových úprav, předpokládá podle zkušeností z minulých období přísné provádění plánů. Sociální výdaje byly jednou z hlavních příčin nesplnění rozpočtových cílů v předchozích programech. Pokud by bylo plánované omezení sociálních příspěvků provedeno beze zbytku, aniž by byly dosaženy odpovídající výdajové cíle, mohly by být rozpočtové cíle ohroženy. Nižší růst by navíc mohl mít za následek nižší příjmy, které by za účelem udržení plánované míry schodku mohly být je ztěží kompenzovány dalším snížením výdajů. Program dále ohlašuje reformy systému daně z příjmu právnických osoby do roku 2008, zdravotního pojištění a pojištění pro případ potřeby dlouhodobé péče, které by na jedné straně mohly mít pozitivní vliv na hospodářství a rozpočet, na druhé straně by však mohly mít krátkodobě negativní dopad na schodek.

23. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se přístup k rozpočtu uvedený v programu zdá být v souladu s nápravou nadměrného schodku do roku 2007. Nezdá se však, že by až do posledního roku programového období poskytoval dostatečnou rezervu proti překročení 3% prahové hodnoty schodku při běžných makroekonomických výkyvech. V letech následujících po odstranění nadměrného schodku rozpočtu je rozvrh úprav vedoucích k dosažení střednědobého cíle podle programu zhruba v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech ERM II by mělo představovat orientačně 0,5 % HDP, a v případě hospodářsky příznivých podmínek by náprava měla být větší, a naopak v případě hospodářsky nepříznivých hospodářských podmínek menší.

24. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2005 hodnoty 67,5 % HDP, což je více, než je referenční hodnota 60 % HDP stanovené Smlouvou. Program předpokládá, že se v roce 2006 míra zadlužení sníží na zhruba 69 % HDP a ke konci programového období by měla klesnout na 67 %. Při rizicích, kterým jsou rozpočtové cíle vystaveny, jak je uvedeno výše, by se tato míra mohla vyvíjet méně příznivě, než předpokládá program. S ohledem na posouzení rizik se zdá, že míra zadlužení se dostatečně snižuje směrem k referenční hodnotě.

25. S ohledem na udržitelnost veřejných financí se zdá, že Německu hrozí středně vysoké riziko, pokud jde o předpokládané rozpočtové náklady v důsledku stárnutí obyvatelstva [7] . Strukturální reformy prováděné v minulých letech, a zejména důchodová reforma, přispěly k budoucímu utlumení veřejných výdajů. Vzhledem k současné míře hrubého státního dluhu, který překračuje referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy, a současnému vysokému strukturálnímu deficitu je ke snížení rizika dlouhodobé udržitelnosti nezbytná přísná a důsledná konsolidace rozpočtu v průběhu celého programového období.

26. Plánovaná opatření v oblasti veřejných financí jsou obecně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných směrech pro období 2005–2008. Německo plánuje zejména provedení celé řady strukturálních reforem, které mají zlepšit udržitelnost veřejných financí ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Pokud by se podařilo provést omezení výdajů v systému sociálního zabezpečení tak, jak je plánováno, složení veřejných výdajů by výrazně posílilo faktory ovlivňují růst v souladu s lisabonskou strategií.

27. Vnitrostátní program reforem Německa předložený dne 7. prosince 2005 v souvislosti s obnovenou lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost, uvádí šest základních úkolů: společnost založená na znalostech, fungování trhu a konkurenceschopnost, podnikatelské prostředí, udržitelnost veřejných financí (včetně udržitelného růstu a sociálního zabezpečení), ekologické inovace a změna orientace trhu práce. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá stabilizační program, jsou v souladu s kroky plánovanými v rámci vnitrostátního programu reforem. Rozpočtové dopady tohoto reformního programu jsou zcela v souladu s rozpočtovými výhledy stabilizačního programu. Kromě obsahu vnitrostátního programu reforem, který stabilizační program uvádí, by jako součást reformy spolkového systému měly být případné potencionální sankce plynoucí z Paktu o stabilitě a růstu podle určitého klíče rozdělovány na různé úrovně vlády. To by mělo být zakomponováno i do německé ústavy.

Vzhledem k výše uvedenému posouzení Rada vítá priority, kterými by vláda chtěla podle tohoto programu přispět ke konsolidaci rozpočtu. Upozorňuje však, že existují určitá rizika, pokud jde o dosažení rozpočtových cílů a dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Rovněž s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne [14. března 2006] Rada v souladu s čl. 104 odst. 9 vyzývá Německo, aby:

- zajistilo kumulované plánované strukturální úpravy alespoň o jeden procentní bod v letech 2006 a 2007 a dostalo co nejrychleji, nejpozději však do roku 2007, hodnotu schodku veřejných financí důvěryhodným a udržitelným způsobem pod hranici 3 % HDP v roce 2007;

- urychleně dosáhlo střednědobého rozpočtového cíle snížením strukturálního salda o minimálně 0,5 procentního bodu ročně po nápravě nadměrného schodku, zejména prováděním plánovaného omezování výdajů, které by umožnilo uskutečnit plánované snížení sociálních příspěvků, a zajistilo, aby ohlášená reforma daně z příjmu právnických osob neohrozila fiskální konsolidaci;

- provedlo plány k posílení vnitrostátních rozpočtových orgánů, které by zajistily dosažení rozpočtových cílů na všech úrovních vlády.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reálný HDP (změna v %) | SP únor 2006 | 1,6 | 0,9 | 1½ | 1 | 1¾ | 1¾ |

KOM list. 20056 | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | -- | -- |

SP pros. 2004 | 1,8 | 1,7 | 1¾ | 2 | 2 | -- |

HICP inflation (%) | SP únor 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |

KOM list. 2005 | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | -- | -- |

SP pros. 2004 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |

Mezera výstupu (% potenciálního HDP) | SP únor 20061 | -0,6 | -0,9 | -0,7 | -1,1 | -0,7 | -0,4 |

KOM list. 20055 | -0,6 | -0,9 | -0,8 | -0,4 | -- | -- |

SP pros. 20041 | -1,2 | -0,9 | -0,7 | -0,3 | -0,0 | -- |

Saldo veřejných financí (v % HDP) | SP únor 2006 | -3,7 | -3,3 | -3,3 | -2½ | -2 | -1½ |

KOM list. 2005 | -3,7 | -3,9 | -3,7 | -3,3 | -- | -- |

SP pros. 2004 | -3¾ | -2,9 | -2½ | -2 | -1½ | -- |

Primární saldo (v % HDP) | SP únor 2006 | -0,8 | -0,5 | -0,5 | 0,5 | 1½ | 1½ |

KOM list. 2005 | -0,8 | -0,9 | -0,9 | -0,4 | -- | -- |

SP pros. 2004 | -0,5 | 0 | 0,5 | 1½ | 2 | -- |

Cyklicky očištěné saldo (v % HDP) | SP únor 2006 | -3,4 | -2,9 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 |

KOM list. 2005 | -3,3 | -3,2 | -3,2 | -3,0 | -- | -- |

SP pros. 20041 | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 | -- |

Strukturální saldo2 (v % HDP) | SP únor 200633 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 |

KOM list. 20054 | -3,3 | -3,2 | -3,2 | -3,0 | -- | -- |

SP pros. 2004 | --. | -- | -- | -- | -- | -- |

Hrubý státní dluh (v % HDP) | SP únor 2006 | 65,5 | 67½ | 69 | 68½ | 68 | 67 |

KOM list. 20057 | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | -- | -- |

SP pros. 20047 | 65½ | 66 | 66 | 65½ | 65 | -- |

Pozn.: 1 Výpočty útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Cyklicky očištěné saldo (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných prozatímních opatření. 3 Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z programu (0,1% HDP v roce 2005). 4 Jednorázová a jiná prozatímní opatření převzatá z prognózy útvarů Komise z podzimu 2005. 5 Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2004–2007 ve výši 1,1%, 1,1%, 1,1% a 1,2 %. 6 Podle prvních odhadů činil růst v roce 2005 0,9 %. Prozatímní prognóza útvarů Komise z 21. února 2006 předpokládá pro rok 2006 růst ve výši 1,5 %. 7 Míra byla vypočítána za použití časové řady HDP starou metodou alokování FISIM (nepřímo měřených zprostředkovaných finančních služeb) uživatelům, takže údaje nejsou přímo porovnatelné. Zdroj: Stabilizační program (SP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM) na základě nezměněných politik před zahájením funkčního období nové vlády v listopadu 2005; výpočty útvarů Komise. |

[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty uvedené v tomto textu lze nalézt na této internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení ECOFIN dne 11. října 2005.

[3] Stejně jako v předchozích letech obsahuje aktualizace pouze zaokrouhlené údaje a někdy průměry za další roky programového období. Vykazuje nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování (zvláště chybí údaje o zaměstnanosti, odvětvových bilancích a příjmech z daní).

[4] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti jsou uvedeny v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

[5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Stejně jako v předchozích letech obsahuje aktualizace pouze zaokrouhlené údaje a někdy průměry za další roky programového období. Vykazuje nedostatky u povinných a nepovinných údajů, které předepisuje nový kodex chování (zvláště chybí údaje o zaměstnanosti, odvětvových bilancích a příjmech z daní).

[7] Podrobnosti o dlouhodobé udržitelnosti jsou uvedeny v technickém hodnocení programu, jež vypracovaly útvary Komise

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).