CS Úřední věstník Evropské unie C 278/13

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2007/C 278/07)

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„JIHOČESKÁ NIVA“

EK č.: CZ/PGI/005/0405/20.10.2004

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Úřad průmyslového vlastnictví Adresa: Antonína Čermáka 2a CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč Tel.: (420) 220 383 111 Fax: (420) 224 324 718 E-mail: posta@upv.cz

2. Skupina:

Název: MADETA a.s. Adresa: Rudolfovská 246/83 CZ-37050 České Budějovice Tel.: (420) 389 136 111 Fax: (420) 387 411 944 E-mail: info@madeta.cz





Provozovna: MADETA a.s., závod Český Krumlov, Česká republika Tel.: (420) 380 779 111 Fax: (420) 380 711 485 Složení: producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

Jde o výjimku dle článku 5(1) nařízení Rady (ES) č. 510/2006, protože v oblasti existuje jediný výrobce. Požadavky článku 2 nařízení Komise (ES) č. 1898/2006 jsou splněny.

3. Druh produktu:

Třída: 1.3 Sýry

4. Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1 Název: „Jihočeská Niva“

4.2 Popis: Základní surovinou pro výrobu tohoto přírodního sýra s plísní uvnitř hmoty je mlékárensky ošetřené kravské mléko. Užívá se mléko původem výhradně z vymezené oblasti.

Vnější vzhled: Sýr má tvar válce o průměru 180–200 mm a výšce cca 10 cm (hmotnost cca 2,8 kg) se známkami ošetření povrchu mytím, popř. škrábáním; prorůstání modrozelené vnitřní plísně a částečný výskyt mazu na povrchu sýra nejsou na závadu. Barva povrchu sýra může být krémová až světle nahnědlá.

Vnitřní vzhled: hmota sýra je barvy smetanové až krémové, s pravidelným zeleným až modrozeleným mramorovitým porostem plísně v těstě sýra a se znatelnými stopami po vpichách.

Konzistence sýra: jemná, drolivě roztíratelná, stejnoměrně prozrávající, nepřípustný je výskyt cizí plísně.

Chuť a vůně: slaná, výrazná, aromatická, s pikantním dozníváním, charakteristická pro činnost ušlechtilé plísně Penicillium roqueforti.

Forma výrobku na trhu: sýr je do tržní sítě uváděn (vedle tvaru válce cca 2,8 kg – viz výše) i ve tvaru půleného válce (hmotnost cca 1,2 kg) a též jako porce o hmotnosti 115 g a 220 g.

Fyzikálně chemické požadavky:

Obsah sušiny: 52 %

— přípustná záporná odchylka suš.: -1

— kladné odchylky obsahu sušiny nejsou na závadu

Obsah tuku v sušině: 50 %

— přípustný rozsah hodnot t.v s.: 50 % až < 55 %

Obsah soli: 3–5,5 %

Mikrobiologické vlastnosti: Sýr obsahuje ušlechtilou plíseň Penicillium roqueforti PY nebo PV, CB, PR1 (až PR4). Dále sýr z hlediska mikrobiologických požadavků splňuje obvyklá kritéria bezpečnosti potravin a hygieny výrobního procesu.

Balení: obal čistý, neporušený, pokrývající celý povrch, správně značený.

4.3 Zeměpisná oblast: Zeměpisnou oblastí je Jihočeský kraj s hranicemi stanovenými dle zákona č. 36/1960 Sb. o územním členění státu, v platném znění.

4.4 Důkaz původu: Každá cisterna dodávaného mléka je, mimo standardní testy, kontrolována na negativní přítomnost RIL (rezidua inhibičních látek). Jednotlivé výrobní šarže jsou označeny v celém procesu zrání a balení. Průběh každé výrobní šarže je laboratorně kontrolován počínaje mlékem, až po sýr připravený k expedici (tzn. mezioperační a výstupní kontrola). O všech kontrolách jsou vedeny záznamy, které jsou řádně evidovány.

Je vedena centrální evidence dodavatelů mléka a odběratelů hotových produktů.

Všechny suroviny vstupující do výrobního procesu musí odpovídat specifikaci od příslušného výrobce (dodavatele), tyto specifikace jsou udržovány v aktuálním stavu. Od dodavatelů surovin je vyžadováno prohlášení o nepřítomnosti geneticky modifikovaných organismů a prohlášení o přítomných alergenech.

Používané obaly na výrobky jsou specifikovány jako obaly vhodné pro styk s potravinami.

Výroba plísňového sýra Jihočeská Niva je řízena systémem HACCP a podléhá kontrolnímu systému Pravidel správné hygienické a výrobní praxe, o všech prováděných kontrolách jsou vedeny evidované záznamy (laboratorní deníky, technologické záznamy, elektronická podoba evidence v LAB systému, zkušební protokoly).

Po hygienické stránce musí konečný produkt vyhovovat příslušným předpisům.

Veškerá výrobní činnost a dodržování specifikace je pod trvalým dozorem kontrolního orgánu, tj. Krajské veterinární správy pro Jihočeský kraj.

Na obalech je kromě jiných údajů uvedena informace o výrobci, tj. jméno společnosti, adresa.

4.5 Způsob produkce: Do výrobníku se napustí mlékárensky ošetřené mléko o tučnosti 3,45 % a přidají se běžně užívané kultury, které zaručují dobré prokysání sýra v celém průběhu výroby a zrání. Charakteristickou chuť Jihočeské Nivy zajišťuje použití ušlechtilé plísně Penicillium roqueforti (viz 4.2), která se používá již po několik desetiletí (mateční kultura je běžně dostupná pro použití v potravinářském průmyslu). Po zasýření a vysrážení mléka se vzniklé sýrové zrno formuje ve formách válcovitého tvaru. Odkapání syrovátky a rozvoj kulturní mikroflóry probíhá při vymezené teplotě. Sýry se solí ve dvou fázích: v solné lázni a ruční dosolení hrubší solí. Dříve probíhalo zrání sýrů pouze v přírodních zracích sklepích, které byly vyhloubeny ve vápencových skalách. V roce 2005 byly vzhledem ke vzrůstající produkci plísňových sýrů vybudovány ještě klimatizované zrací sklepy o řízené teplotě a vlhkosti. Sýry ve sklepích zrají min. 4 týdny. Povrch zralých sýrů se ošetří omytím nebo oškrábáním, následuje zabalení sýrů do hliníkové folie nebo do speciální folie propustné pro kyslík. Další část produkce se zpracuje na porce a zabalí do plastových vaniček překrytých potištěnou plastovou folií. Obal výrobku musí být neporušený, čistý, správně značený.

S ohledem na biotechnologickou povahu produktu musí být plísňový balen přímo ve výrobně. To je nutné také z důvodu zachování kvality a hygienické čistoty výrobku, dále aby se zabránilo záměně se sýrem vrobeným v jiné obasti a v neposlední řadě tento postup umožňuje lepší sledovatelnost výrobku.

4.6 Souvislost: Plísňový sýr Jihočeská Niva se v závodě Český Krumlov vyrábí již od roku 1951 neměnným výrobním postupem. Byl nazván podle šumavských luk a pastvin, odkud pochází jeho základní surovina – kravské mléko, které je do závodu Český Krumlov sváženo z oblasti jižních Čech, zejména z podhůří Šumavy. Mléko pochází z oblasti nejméně ekologicky zatížené. Pastviny jsou umístěny v chráněných oblastech Novohradských Hor, Blanského lesa a Šumavy a jedinečností své flóry příznivě ovlivňují chuťové vlastnosti mléka.

Jde o druhově bohaté pastviny s flórou specifickou pro dané oblasti. Typické jsou krátkostébelnaté porosty (smilky, kostřavy) s vysokou druhovou diverzitou a výskytem některých vzácných druhů, pro zdejší oblasti typických. Specifickou endemickou rostlinou je Phyteuma nigrum, mezi další zvláštnosti patří Gentiana pannonica, Ligusticum mutellina, Arnica montana, Gentianella praecox subsp. Bohemica, některé druhy terestrických orchidejí a další.

Tato pestrá, členitá krajina je charakteristická velmi vysokou úrovní čistoty životního prostředí, zejména českokrumlovský region a pohoří Šumavy (Biosférická rezervace UNESCO, vyhlášena r. 1990). Důkazem vysoké hodnoty přírodního prostředí jižních Čech je množství oficiálně vyhlášených chráněných území, z nichž dvě jsou dokonce pod ochranou UNESCO.

Nezanedbatelný vliv na kvalitu a vlastnosti Jihočeské Nivy mají samozřejmě i zkušenosti místních lidí s výrobou tohoto plísňového sýra, které se celá léta předávají z generace na generaci.

Plísňový sýr Jihočeská Niva je na českém trhu velice dobře hodnocen jak laickou veřejností tak i odborníky mlékárenského průmyslu. Na celostátních přehlídkách sýrů se Jihočeská Niva v kategorii Sýry s plísní v těstě umísťuje dlouhodobě na prvních místech (hodnocení odborné komise):

rok 1999 – Jihočeská Niva 2. místo;

rok 2000 – Jihočeská Niva 2. místo;

rok 2002 – Jihočeská Niva 3. místo;

rok 2004 – Jihočeská Niva 3. místo;

rok 2005 – Jihočeská Niva 1. místo;

rok 2007 – Jihočeská Niva 1. místo.

Obdobně úspěšná je Jihočeská Niva i v hodnoceních laické veřejnosti.

O oblíbenosti Jihočeské Nivy mezi konzumenty plísňových sýrů svědčí i objemy prodeje tohoto sýra (dle informací evidenčního systému výrobce), ze kterých je zřejmé, že nedochází k žádným citelným poklesům prodeje:

rok 2003 – prodáno 2 341 884 kg;

rok 2004 – prodáno 2 256 793 kg;

rok 2005 – prodáno 2 386 668 kg;

rok 2006 – prodáno 2 568 764 kg.

Uvedené objemy prodeje svědčí o stálé přízni zákazníků v celé ČR.

O oblibě a známosti Jihočeské Nivy zcela jistě svědčí i skutečnost, že je v krátkém propagačním filmu o Jihočeském kraji prezentována jako jeden z charakteristických místních produktů.

4.7 Kontrolní subjekt:

Název: Krajská veterinární správa pro Jihočeský kraj Adresa: Inspektorát Český Krumlov Domoradice 126 CZ-381 25 Český Krumlov Tel: (420) 380 711 333, (420) 380 711 941 Fax: (420) 380 711 759 E-mail: insp.cesky-krumlov.kvsc@svscr.cz

4.8 Označování: –

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.