CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 1.4.2009 
SEK(2009) 417 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
připojený k  
 
BÍLÉ KNIZE 
 
Přizpůsobení se zm ěně klimatu: sm ěřování k evropskému ak čnímu rámci 
  
Přizpůsobení se zm ěně klimatu:  
úkol pro evropské zem ědělství a venkovské oblasti  
{KOM(2009) 147 v kone čném znění} 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Přizpůsobení se zm ěně klimatu:   
úkol pro evropské zem ědělství a venkovské oblasti  
1. ÚVOD  
V nadcházejících desetiletích bude zem ědělství ovliv ňováno zm ěnami klimatu jak ve 
světovém měřítku, tak i v rámci EU. A čkoli je zem ědělství v EU technologicky na výši, jeho 
schopnost zásobovat potravinami a p řispívat k ekosystémovým službám pro evropskou 
společnost je přímo závislá na klimatických podmínkách. Evropští zem ědělci budou muset 
vzhledem k nar ůstající nejistot ě definovat svoji strategii produkce, řízení zem ědělského 
podniku a investic.  
Změna klimatu je jedním z mnoha řídících faktor ů, které ovliv ňují evropské zem ědělství a 
venkovské oblasti. Sociáln ě-ekonomické faktory, mezinárodní hospodá řská soutěž, technický 
rozvoj i volba politik budou ur čovat, jaký budou mít zem ědělsko-klimatické zm ěny dopad na 
zemědělství v EU. Protože zem ědělci obhospoda řují většinu půdy v EU, je úlohou spole čné 
zemědělské politiky (SZP) pomáhat zem ědělcům přizpůsobovat jejich produkci m ěnící se 
klimatické situaci a poskytovat širší služby v oblasti ekosystém ů závislé na hospoda ření 
s půdou, a usnad ňovat tak p řizpůsobení měnícím se podmínkám.  
Bílá kniha „P řizpůsobení se zm ěně klimatu“1 stanoví evropský rámec pro opat ření zaměřená 
na zvýšení odolnosti Evropy v ůči změně klimatu a zd ůrazňuje nutnost za členit přizpůsobení 
mezi další hlavní evropské politiky a posílit spolupráci na všech úrovních řízení. 
Tento dokument, který dopl ňuje bílou knihu, shrnuje hlavní dopady zm ěny klimatu na 
zemědělství EU, zabývá se pot řebami přizpůsobení se, popisuje d ůsledky pro SZP a hledá 
možné sm ěry pro budoucí činnost. Jeho cílem je zapojit členské státy a zem ědělce do diskuze 
a do opatření týkajících se pot řeby přizpůsobení vyplývajícího z klimatických tlak ů. 
2. ZMĚNA KLIMATU : KLÍČOVÉ PROBLÉMY TÝKAJÍCÍ SE  ZEMĚDĚLSTVÍ EU 
2.1. Účinky na zem ědělskou produkci 
Klimatické zm ěny budou mít v rozli čných regionech EU komplexní ú činky na biofyzikální 
postupy, které jsou oporou zem ědělských systém ů, a to jak negativní, tak pozitivní. Zvyšující 
se koncentrace CO 2 v ovzduší, vyšší teploty, zm ěny v ročních a sezonních srážkových 
modelech a častý výskyt mimo řádných jev ů bude mít vliv na objem, jakost a stabilitu 
produkce potravin i na p řírodní prost ředí, v němž má zem ědělství své místo. Klimatické 
rozdíly budou mít d ůsledky pro dostupnost vodních zdroj ů, škůdce a choroby a pro p ůdy, 
které povedou k významným zm ěnám v podmínkách pro rostlinnou i živo čišnou výrobu. 
V extrémních p řípadech by mohl rozklad zem ědělských ekosystém ů znamenat desertifikaci 
vyúsťující v celkovou ztrátu produk ční kapacity doty čné zemědělské půdy. 
                                                 
1 KOM(2009) 147. 
CS 3   CS V krátkodobém horizontu p ředstavuje frekvence a intenzita mimo řádných pov ětrnostních jev ů 
a sezonních rozdíl ů ve srážkových modelech fa ktory, kterou budou mít pro zem ědělství 
pravděpodobně ty nejvážn ější následky. V klimatických podmínkách jednadvacátého století 
se očekávají zna čné geografické rozdíly. V n ěkterých oblastech p ůjde současně o negativní i 
pozitivní ú činky bez jasného výsledku, protože tomu, jak reagují plodiny na klimatické 
rozdíly, stále ješt ě úplně nerozumíme. A čkoli je zm ěna klimatu globálním procesem, její 
místní dopady jsou rozdílné.  Celkově se čisté účinky na zem ědělskou činnost budou lišit jak 
v rámci EU, tak mezi jednotlivými zem ědělskými podniky ve stejném regionu.  
Příloha 1 shrnuje hlavní aspekty a d ůsledky zm ěn klimatu v rozdílných regionech EU. 
Plodiny 
Některé aspekty zm ěny klimatu – nap ř. vyšší teploty, lepší fotosyntéza díky v ětší koncentraci 
CO 2 v ovzduší a delší vegeta ční období – mohou alespo ň do poloviny století v n ěkterých 
oblastech pozitivn ě ovlivňovat produktivitu plodin na orné p ůdě. V severních oblastech se 
mohou zvýšit výnosy a m ůže se rozší řit rozsah možných plodin, ale tyto p řínosy se projeví 
pouze při malém zvýšení teplot a jsou velmi nejis té. Další oteplování bude stále škodliv ější, 
protože růst rostlin a výnosy jsou podmín ěny teplotními prahy spojenými s hlavními stadii 
reprodukce. Zrychlení vegetativního cyklu m ůže negativn ě ovlivnit nalévání a jakost zrna. 
Zvýšená meziro ční a sezonní variabilita srážek by mohla mít řadu negativních ú činků – na 
jihu Evropské unie se o čekává mén ě letních deš ťových srážek a ve st řední a severní Evrop ě 
zase více zimních deš ťových srážek. Extrémní projevy po časí, např. vlny veder a sucha, 
mohou vážn ě ohrozit produkci, zejména v kritických r ůstových fázích plodin.  
Produkce zeleniny  je velmi citlivá na dostupnost vody a rovn ěž i na sebemenší odchylky od 
optimálních teplot, což činí tento druh produkce vysoce citlivým na zm ěnu klimatu. 
Pro trvalé kultury  představují mimo řádné jevy vážnou hrozbu, nebo ť mohou ovliv ňovat 
produkční kapacitu po dobu n ěkolika let. P ěstování trvalých kultur rovn ěž ovlivňuje 
skutečnost, že fenologické fáze nastupují d říve, nebo ť tyto plodiny mají mén ě možností 
přizpůsobit se m ěnícímu se kalendá ři zemědělských činností než plodiny na orné p ůdě. 
Mnoho ovocných  stromů je citlivých k jarním mrazík ům během období kvetení a zimní 
teplota hraje v produktivit ě významnou roli. Vzhledem k tomu, že vyšší teploty posunou 
kupředu jak datum posledních jarních mrazík ů, tak datum kvetení, z ůstane riziko škod 
pravděpodobně bez velkých zm ěn. Riziko škod zp ůsobených časnými podzimními mrazíky se 
pravděpodobně sníží, zatímco pot řeba vody zvýší. O čekává se, že se zvýší problémy spojené 
se škůdci a chorobami.  
K dopadům na odv ětví vína  patří vyšší riziko mrazu, zkracující se doba zrání, nedostatek 
vody, který m ůže být vysoce škodlivý ve  fázi zralosti, a zm ěny ve složení šk ůdců a chorob. 
Oblasti v Evrop ě vhodné pro produkci vína  a oliv se mohou rozší řit směrem na sever a 
východ. Ve stávajících produk čních oblastech se pravd ěpodobně zvýší variabilita produkce 
ovoce. 
Živočišná výroba  
Sušší podmínky a vyšší teploty ovlivní r ůznými způsoby živo čišnou výrobu, v četně důsledků 
pro zdraví a životní podmínky zví řat. Vzhledem k velkým rozdíl ům v produk čních systémech 
v EU má zm ěna klimatu na odv ětví živočišné výroby komplexní vliv.  
CS 4   CS Oteplení a mimo řádné jevy, jako nap ř. období veder, budou mít p římý dopad na zdraví, r ůst a 
produkci zví řat a rovn ěž i na reprodukci. Nep římé účinky budou mít rovn ěž změny 
v produktivit ě pastvin a výnosech pícnin a v rozší ření chorob zví řat.  
Velmi nep říznivé dopady se dají o čekávat u extenzivních systém ů pastvy, které jsou 
z hlediska krmení a poskytnutí p řístřešku zví řatům přímo závislé na klimatických 
podmínkách. Ve st ředomořských oblastech se díky vyšším tepl otám a nižším letním srážkám 
zkrátí období pastvy, sníží produk ce pícnin a zhorší jejich jakos t. Ve vlhkých oblastech na 
severozápad ě však může mírné oteplení v krátkodobém a st řednědobém horizontu živo čišné 
výrobě prospět, protože se zvýší produktivita pastvin.  
2.2. Hospodá řské důsledky rizik spojených s klimatem 
Na úrovni EU nebyl zjišt ěn žádný vztah mezi oteplováním v posledních desetiletích a 
výnosem plodin, který se obecn ě zvýšil. Ú činky technického pokroku, lepší řízení 
zemědělských podnik ů a stálé p řizpůsobování zem ědělských postup ů dosud zna čně 
převažovaly nad dopadem zm ěny klimatu. V d ůsledku mimo řádných klimatických jev ů, 
jakými bylo nap ř. suché a horké léto v roce 2003 a suché jaro v roce 2007, však rozdíly ve 
výnosech od po čátku století vzrostly. 
Podle většiny odhad ů budou očekávané zm ěny středních klimatických prom ěnných v p říštích 
třiceti letech pro zem ědělskou produkci v celé EU výhodné. Stále více negativních ú činků se 
však vzhledem k mimo řádným jev ům dá očekávat již p řed polovinou století. Krom ě narušení 
roční produkce mohou extrémní klimatické jevy vážné ovlivnit zem ědělskou infrastrukturu a 
způsobit velké hospodá řské ztráty. 
I když jsou p ředpovědi týkající se dopad ů změny klimatu na zem ědělskou produktivitu a na 
ceny nejisté, o čekává se, že d ůsledkem vyššího po čtu mimořádných jev ů bude zem ědělská 
produkce kolísat vzhledem k výpadk ům v dodávkách zp ůsobených po časím. Ačkoli 
rozhodující ú činky na zem ědělské příjmy závisejí na souh ře řady faktor ů – např. 
celosvětového trhu a podpo ře politik – m ůže vyšší pravd ěpodobnost toho, že v d ůsledku 
extrémních klimatických jev ů dojde k narušení produkce, vést k v ětší nestabilit ě hospodářské 
situace zem ědělců. 
2.3. Větší klimatická rizika pro venkovské oblasti 
Kromě vlivů, které přímo zasahují zem ědělství, působí ve venkovských oblastech celá řada 
dalších vliv ů vyplývajících ze zm ěn klimatu. Pat ří mezi ně vyšší riziko záplav, zejména ve 
středních a severních regionech, a riziko škod na infrastruktu ře způsobených jinými 
mimořádnými jevy. Hospodá řství a obyvatelstvo ve ve nkovských oblastech rovn ěž nebude 
ušetřeno narůstajícího konkuren čního boje o využití r ůzných vodních zdroj ů. 
Pro mnoho venkovských oblastí jsou d ůležité lesní ekosystémy a lesnictví. Zm ěny klimatu 
zvýší riziko, že tyto ekosystémy naruší bou ře, požáry, rozší ření škůdců a chorob, což bude mít 
vliv na přírůstek lesů a na produkci. To ovlivní hospodá řskou životaschopnost les ů, zejména v 
jižních oblastech, a schopnost les ů sloužit životnímu prost ředí, včetně jejich funkce 
zachycování uhlíku.  
Postupné zmenšování sn ěhové pokrývky v hornatých oblastech  bude mít negativní dopad na 
zimní turistiku a na venkovské ekonomiky závislé na p říjmech z cestovního ruchu. To se 
může týkat také oblastí s nedostatkem vody, zatímco teplejší klima m ůže znamenat pro 
venkovské oblasti v jiných částech EU nové turistické možnosti.  
CS 5   CS 2.4. Přizpůsobivost, zranitelnost a regionální rozdíly 
Přizpůsobení se pov ětrnostním podmínkám tvo řilo vždy sou část řízení zem ědělských podnik ů 
a do určité míry se p řizpůsobení se zm ěnám klimatu řídí stejnými zásadami jako p řizpůsobení 
se krátkodobým výkyv ům. K přizpůsobování agronomických postup ů a strategií 
zemědělských podnik ů již dochází. V nadcházejícíc h desetiletích však lze o čekávat, že rozsah 
změn klimatu m ůže u mnoha zem ědělců přesáhnout jejich schopnost p řizpůsobit se.  
Podle toho, jak je zem ědělské odvětví vystaveno nep říznivým klimatickým vliv ům, a 
v závislosti na sociáln ě-ekonomickém kontextu existují v rámci EU rozdíly i ve zranitelnosti 
zemědělství. Schopnost zem ědělců přizpůsobit se ovliv ňují stávající agroekologické 
podmínky a zkušenosti se zvládáním m ěnících se podmínek. Mezi sociáln ě-ekonomické 
faktory ur čující odolnost  patří:  
– charakteristické rysy hospoda ření, jako nap ř. způsob produkce, velikost zem ědělského 
podniku, intenzita hospoda ření,  
– rozmanitost osevních systém ů a systém ů chovů hospodářských zví řat a možnost využití 
jiných zdroj ů příjmů než ze zem ědělské činnosti, 
– přístup k příslušným informacím, dovednostem a znalostem o klimatických trendech a k 
řešením v oblasti p řizpůsobení; úloha, kterou hrají p ři snadnějším přizpůsobování 
poradenské služby, 
– všeobecná sociáln ě-ekonomická situace: nejzraniteln ější jsou zem ědělci s omezenými 
příjmy nebo ti, kte ří žijí v odlehlých venkovských oblastech, 
– přístup k dostupné technologii a infrastrukturní kapacit ě.  
Dá se očekávat, že nerovnom ěrné účinky změn klimatu prohloubí regionální a hospodá řské 
rozdíly mezi evropskými venkovskými oblastmi. Z dlouhodobého pohledu m ůže klimatický 
tlak vést v n ěkterých částech EU k další marginalizaci zem ědělství, nebo dokonce k opoušt ění 
zemědělské půdy, zatímco v jiných oblastech m ůže znamenat zlepšení podmínek a vyšší 
příjmy zem ědělců. To by mohlo významn ě zapůsobit na krajinu a biologickou rozmanitost a 
ovlivnit celkový rozvoj evropských region ů.  
2.5. Celosvětové dopady na zem ědělství a zajišt ění potravin  
Změna klimatu p řináší nový pohled na celosv ětový úkol, kterým je zvýšení zem ědělské 
produkce tak, aby držela krok s o čekávaným r ůstem počtu obyvatel, zajišt ění dodávek 
potravin a obživy venkovských obyvatel p ři dodržení vysokých norem  ochrany životního 
prostředí v celém sv ětě.  
V zeměpisných ší řkách blízko rovníku, kde leží v ětšina rozvojových zemí, sníží další, a to i 
omezené, oteplování výnosy plodin a odstartuje vyšší prom ěnlivost výnos ů se závažnými 
důsledky pro zajišt ění potravin pro místní obyvatelstvo. Negativní ú činky na zem ědělské 
výnosy se ješt ě zhorší častějšími mimo řádnými pov ětrnostními jevy. Pravd ěpodobně dojde ke 
zvýšení závislosti na dovozu potravin a velkému po čtu lidí bude hrozit hladomor.  
V zeměpisných ší řkách dále od rovníku se v n ěkolika příštích desetiletích o čekává převážně 
vyšší produktivita. I p řes regionální zm ěny v produkci nebude v p říštích dvou nebo t řech 
desetiletích celková produk ce potravin ohrožena a o čekává se, že produkce potravin udrží 
CS 6   CS krok se zvyšující se  poptávkou rostoucí sv ětové populace po potravinách. Sou časné 
předpovědi však ne vždy be rou zcela do úvahy n ěkterá rizika mimo řádných klimatických jev ů 
a výskytu šk ůdců a chorob, která by mohla zhoršit sou časné představy o klimatickém vlivu na 
produktivitu ve vysp ělých i rozvojových zemích. Celosv ětová zem ědělská produktivita se 
navíc může od druhé poloviny tohoto století za čít snižovat. 
Změny v zem ědělském produk čním potenciálu v r ůzných částech sv ěta a zvýšený výskyt 
mimořádných jev ů by mohly vést k v ětší rozmanitosti produkce a p řispět ke kolísání cen a ke 
změnám v obchodních tocích.  
3. PŘIZPŮSOBENÍ ZEM ĚDĚLSTVÍ EU KLIMATICKÝM ZM ĚNÁM  
Opatření pro přizpůsobení v odv ětví zemědělství sahají od technických řešení přes úpravy v 
řízení zem ědělského podniku nebo zem ědělských struktur až po politické zm ěny ve form ě 
plánů přizpůsobování. Z krátkodobého pohledu m ůže postačovat přizpůsobení se na úrovni 
jednotlivých zem ědělských podnik ů, ale dlouhodob ěji bude nezbytné se p řizpůsobit, i pokud 
jde o technologické a strukturální zm ěny. To si vyžádá plánované strategie založené na 
analýze místních a regionálních podmínek. 
3.1. Přizpůsobení se na úrovni zem ědělského podniku  
Po celé EU m ůžeme pozorovat, že částečně v reakci na zm ěnu klimatu se postupn ě vyvíjejí 
pěstební modely pro jednotlivé plodiny, postupy řízení zem ědělského podniku a využívání 
půdy. Takovéto p řizpůsobování se na úrovni podniku má  za cíl zvýšen í produktivity a řešení 
stávajících klimatických podmínek a vychází ze sou časných znalostí a zkušeností zem ědělců. 
V příštích desetiletích bude z řejmě nutné jít nad rámec pouhých úprav sou časné praxe. Mezi 
možná krátkodobá až st řednědobá řešení pro oblast p řizpůsobování patří:  
– načasování zem ědělských operací, nap ř. doby výsadby nebo výsevu a ošet ření,  
– technická řešení, nap ř. ochrana ovocných sad ů před poškozením mrazem nebo 
zdokonalování ventila čních a klimatiza čních systém ů ve stájích, 
– výběr plodin a odr ůd, které se lépe p řizpůsobí očekávané délce vegeta ční doby a 
dostupnosti vody a které jsou odoln ější vůči novým podmínkám (teplot ě, vlhkosti), 
– přizpůsobení plodin za pomoci stávajíc í genetické rozmanitosti a nových 
biotechnologických možností, 
– zefektivnění opatření na ochranu rostlin p řed škůdci a chorobami, nap ř. využitím 
kvalitnějšího monitoringu, st řídání plodin nebo metodami integrované ochrany p řed 
škůdci, 
– účinnější využívání vody, nap ř. omezením jejích ztrát, lepšími postupy p ři zavlažování a 
její recyklací a zadržováním,  
– lepší hospoda ření s půdou, např. zvýšením kapacity zadržování vody za ú čelem udržení 
vlhkosti v p ůdě, a údržba krajiny, nap ř. zachováním krajinných prvk ů, které slouží jako 
ochrana hospodá řským zvířatům před nepříznivými vlivy, 
CS 7   CS – zavádění plemen hospodá řských zví řat odolnějších vůči horku a p řizpůsobení krmných 
návyků zvířat podmínkám, v nichž hrozí stres z horka. 
Tato jednotlivá opat ření nebo jejich kombinace by mohla zna čně přispět k vyvážení 
nepříznivých zm ěn klimatu a využití zm ěn pozitivních. Zem ědělci mohou v sou časnosti nebo 
v blízké budoucnosti využívat mnohé tyto možnosti za p ředpokladu, že budou mít dostate čné 
znalosti a že budou mít k dispozici pokyny. Ri zika spojená s klimatem však p ředstavují pouze 
jeden aspekt rozhodování zem ědělců, do něhož zasahuje řada dalších sociáln ě-ekonomických 
a tržních faktor ů. 
Zvládnout rostoucí rozdíly v klimatu bude obtížn ější než se p řizpůsobovat postupným 
změnám středních klimatických prom ěnných. Pravd ěpodobně bude třeba věnovat vyšší 
pozornost zajiš ťování stability a odolnosti zem ědělské produkce a zem ědělských příjmů ve 
zranitelných regionech. Jako nezbytná se m ůže ukázat diverzifikace zem ědělských činností a 
zdrojů příjmů, což bude z řejmě spojeno se základními zm ěnami zem ědělských struktur a 
v některých případech dodate čnými investicemi. 
3.2. Přizpůsobení se na úrovni odv ětví 
Individuální p řizpůsobení se na úrovni zem ědělského podniku m ůže mít své limity, protože 
dopady zm ěn klimatu jsou stále dramati čtější. Na rozdíly v regionálním a místním 
zemědělství bude možná nutno reagovat cílenými akcemi v celém odv ětví, které budou řídit 
veřejnoprávní orgány, aby m ohla být v širším m ěřítku a koordinovan ěji prováděna opatření 
v oblasti p řizpůsobení se a aby nedocházelo k nesprávnému p řizpůsobení se, které by mohlo 
mít vážné ekologické a hospodá řské důsledky. 
Ucelený rámec umož ňující přizpůsobení mohou poskytnout strategie v oblasti p řizpůsobování 
na úrovni jednotlivých členských stát ů a regionů. Členské státy EU se nacházejí na r ůzném 
stupni příprav a vypracování svýc h strategií v oblasti p řizpůsobování se, a to i v odv ětví 
zemědělství. Strategie p řizpůsobování mohou posílit pov ědomí zem ědělců o přepokládaných 
změnách, podpo řit včasná opat ření a usnadnit vhodnou reakci a zárove ň přinést dlouhodobá 
řešení. Sociální partne ři v zemědělství se mohou stát p řínosem pro tyto strategie p řizpůsobení 
a měli by být do tohoto procesu zapojeni.  
Mezi opat ření pro přizpůsobení se na úrovni odv ětví může patřit:  
– stanovení zranitelných oblastí a odv ětví a posouzení pot řeb a příležitostí zm ěnit plodiny a 
odrůdy v reakci na klimatické trendy,  
– podpora výzkumu v odv ětví zemědělství a experimentální produkce zam ěřené na výb ěr 
plodin a p ěstování odr ůd vhodnějších pro nové podmínky,  
– budování p řizpůsobivosti zvyšováním informovanosti a poskytováním nejd ůležitějších 
informací a poradenstvím v oblasti řízení zem ědělského podniku, 
– posílení investic do ú činnější zavlažovací infrastruktury, ja kož i do technologií využívání 
vody a rovn ěž hospoda ření s vodními zdroji,  
– plánování zavlažovacích systém ů na základ ě důkladného posouzení jejich dopad ů, budoucí 
dostupnosti vody a spot řeby vody r ůznými odb ěrateli, které budou zohled ňovat rovnováhu 
mezi poptávkou a nabídkou, 
CS 8   CS – vytvoření nástroj ů řízení rizik a řešení krizí pro zvládnutí hospodá řských důsledků 
klimatických jev ů. 
Plánování a poradenství se musí týkat celého odv ětví, protože je pravd ěpodobné, že n ěkterá 
opatření pro p řizpůsobení se novým klimatickým podmínkám budou nákladná a budou od 
zemědělců vyžadovat zna čné investice. N ěkterá opat ření pro p řizpůsobení mohou také 
z dlouhodobého pohledu pomoci zachovat p říjmy zem ědělců, ale krátkodob ě mohou být 
rizikovější. Kupříkladu využití nových odr ůd nebo nových plodin si m ůže vyžádat použití 
zvláštních technologií nebo postup ů při uvádění na trh, k jejichž úsp ěšnému rozvoji bude 
třeba určitá doba.  
Plánování procesu p řizpůsobování je problematické vzhledem k nejistému vývoji klimatu a 
jeho specifickému dopadu na místní úrovni, jenž zt ěžuje rozhodnutí, které zm ěny v 
zemědělských systémech budou optimální. Aby bylo plánování p řizpůsobování se úsp ěšné, 
musí být zahájeno v čas a musí být dostate čně pružné, aby dalo po čítat i s nejasnostmi.  
4. PŘÍSPĚVEK SZP  K PROCESU P ŘIZPŮSOBOVÁNÍ SE  
Předpokládané zm ěny klimatu mohou ovlivnit dosahování cíl ů SZP, mezi které pat ří 
dostupnost dostate čného množství potravin za rozumné ceny, p řispívání k životaschopnosti 
zemědělství a venkovských oblastí a podpora zem ědělských postup ů šetrných k životnímu 
prostředí. Klíčovými cíli p řizpůsobení se v oblasti zem ědělství EU jsou zajišt ění odolnosti 
vůči změnám klimatu, sociáln ě-ekonomická životaschopnost zem ědělství a venkovských 
oblastí a soulad s cíli ochrany životního prost ředí.  
Stávající SZP poskytuje základní úrove ň zabezpečení příjmu zem ědělců a rovněž rámec pro 
udržitelné řízení přírodního prost ředí, v němž se provádí zem ědělská činnost. Přechod od 
podpory spojené s produkcí k podpo ře oddělené umož ňuje zemědělcům reagovat na vn ější 
požadavky, na signály trhu i na vývoj vyplývající ze zm ěny klimatu. Politika rozvoje venkova 
poskytuje členským stát ům řadu opatření, s jejichž pomocí mohou cílen ě podporovat činnosti, 
které přispívají k p řizpůsobování se zm ěnám klimatu. 
Kontrola stavu reformy SZP je dalším krokem sm ěrem k udržitelnému zem ědělství, který 
klade zvláštní d ůraz na zmír ňování zm ěn klimatu a p řizpůsobování se, ochranu vody a 
biologické rozmanitost a pro kt erý byly schváleny další finan ční prostředky určené na rozvoj 
venkova. P řed EU a jejími členskými státy stojí úkol i p říležitost využít do konce roku 2013 
co nejlépe nástroje poskytované SZP na podporu p řizpůsobování se. 
5. ORIENTA ČNÍ INFORMACE O STRATEGII P ŘIZPŮSOBOVÁNÍ SE V ZEM ĚDĚLSTVÍ  
5.1. Upřednostňování tzv. „no regret“ opat ření  
Upřednostnit možnosti „no regret“ (opatření, jejichž p řijetí nebude t řeba litovat)  v oblasti 
přizpůsobování bude znamenat vzhledem k daným nejistotám ten nejlepší p řístup z hlediska 
nákladů. Tato volba pom ůže zvládnout celou řadu přijatelných zm ěn a vyplynou z ní vedlejší 
sociálně-ekonomické nebo ekologické p řínosy. V odv ětví zemědělství to znamená posílení 
odolnosti zem ědělských ekosystém ů udržiteln ějším využíváním p řírodních zdroj ů, zejména 
vody a půdy. Ochranou základny p řírodních zdroj ů, na nichž je zem ědělství závislé, si m ůže 
toto odvětví lépe vytvá řet odolnost v ůči změnám klimatu. Tyto reakce zajistí, že rozhodnutí 
CS 9   CS týkající se řízení uskute čněná během příštích desetiletí nebudou mí t negativní vliv na 
schopnost zvládnout p řípadné pozd ější větší dopady.  
Jak je uvedeno v bílé knize „P řizpůsobení se zm ěně klimatu: sm ěřování k evropskému 
akčnímu rámci“, je také nezbytné posoud it, které požadavky týkající se hospoda ření s vodou 
by měly být dále za členěny do příslušných nástroj ů SZP. Opat ření pro p řizpůsobení se 
v oblasti zem ědělství mohou být rovn ěž začleněna do provád ění rámcové sm ěrnice o vod ě a 
směrnice o povodních v jednotlivých členských státech. 
5.2. Posílení úlohy zem ědělství jako poskytovatele  ekosystémových služeb 
Vezmeme-li v úvahu p ředpokládané dopady zm ěny klimatu na evropské hydrologické 
systémy, stanovišt ě a biologickou rozmanitost, musí hrát udržení ekosystém ů na základ ě 
obhospoda řování zem ědělské půdy ústřední úlohu, pokud jde o p řispívání k celkové odolnosti 
vůči změně klimatu. Zem ědělství například může napomáhat p ři obhospoda řování povodí, 
ochraně stanovišť a biologické rozmanitosti a rovn ěž při zachování a obnov ě multifunk ční 
krajiny. Migraci druh ů může mimo jiné usnadnit vytvo ření sítí biokoridor ů pro voln ě žijící 
živočichy na zem ědělské půdě a schopnosti pastvin zadržova t vodu lze využít pro snížení 
nebezpečí záplav. Potenciální úlohu zem ědělství při vytváření takovéto „ekologické 
infrastruktury“ lze uznat a dále posilovat. 
Současná agroenvironmentální opat ření k tomuto cíli p řispívají, ale nemohou vždy dostate čně 
posílit propojení mezi oblastmi ochra ňujícími biologickou rozmanitost. V této souvislosti se 
lze domnívat, že napomáhat úsp ěšnému přizpůsobování by mohla opat ření v oblasti rozvoje 
venkova jdoucí v územním m ěřítku nad rámec jednotlivých zem ědělských podnik ů. 
5.3. Posilování odolnosti zem ědělské infrastruktury 
Zemědělství je jakožto produk ční systém závislé na stálých aktivech (nap ř. vybavení, budovy, 
zařízení) a na infrastruktu ře, které mohou být v p řípadě mimořádných jev ů poškozeny. 
Potenciální hospodá řské ztráty, k nimž m ůže pod vlivem takových událo stí dojít, mohou toto 
odvětví vážně poškodit, zejména proto, že v zem ědělství se hodnota stálých aktiv zdá být ve 
srovnání s pr ůměrnou roční produkcí a p říjmem zem ědělského podniku vysoká. Z toho 
důvodu je proto dále nezbytné ro zvíjet cílená preventivní opat ření a nástroje uzp ůsobené 
regionálním pom ěrům, aby se zabránilo možným škodám.  
5.4. Rozvíjení sou činnosti mezi p řizpůsobením se zm ěně klimatu a zmírn ěním jejích 
dopadů  
Zemědělské činnosti představují vydatný zdroj oxidu dus ného a emisí metanu, které p řispívají 
ke globálnímu oteplování. V Evropské unii m ůže zemědělství přispívat ke zmírn ění změny 
klimatu snížením svých emisí, výrobou obnovitelné energie a produkt ů vzniklých z biomasy a 
ukládáním uhlíku v zem ědělské půdě.  
Pro řešení těchto dvou problém ů – snižování emisí skleníkových plyn ů a současně zvládání 
změny klimatu – bude nezbytné zajistit co možná nejv ětší součinnost mezi p řizpůsobováním 
se změně klimatu a zmírn ěním jejího dopadu. Je nutné vypracovat a podporovat taková 
opatření, která p řispějí ke snižování emisí a ke zvýšení odolnosti zem ědělství. Mezi n ě patří 
mimo jiné takové postupy p ři zpracování p ůdy a při orbě, které napomohou udržet organický 
uhlík v p ůdě a zvýšit jeho množství, a ochrana a obhospoda řování pastvin. Ekologické 
zemědělství může zmírnit zm ěny klimatu díky ú činným kolob ěhům živin a hospoda ření 
CS 10   CS s půdou, a protože s ním obvykle souvisí i vyšší rozmanitost a vyšší úrove ň znalostí o 
fungování zem ědělského ekosystému, bude také z řejmě odolnější vůči změně klimatu.  
Při rozhodování o vhodných opat řeních by m ěly být zváženy možné konflikty mezi cíli a 
v některých p řípadech m ůže být nutné p řijmout kompromis. K provád ění těchto opat ření 
mohou členské státy využívat fondy pro rozvoj venkova.  
5.5. Zvýšení p řizpůsobivosti zem ědělců 
Zvýšit přizpůsobivost zem ědělců je nezbytnou podmínkou udržitelného p řizpůsobování se 
v zemědělství. Hlavní roli v motivaci a ochot ě zemědělců a pracovník ů v zemědělství 
přizpůsobit se hraje porade nství v záležitostech souvisejících  s klimatem a jejich lepší 
informovanost. K dispozici jsou r ůzné prost ředky, jako nap ř. kurzy v ěnované této 
problematice, odborný tisk či využívání komunika čních technologií. Rovn ěž je třeba zahrnout 
klimatické zm ěny do vzd ělávacích systém ů mladých zem ědělců, pracovník ů v zemědělství a 
učňů. Zemědělské poradenské služby by se mohly rozvíjet takovým zp ůsobem, aby se z nich 
stal nástroj ší ření důležitých informací v regionech a praktických řešení otázek p řizpůsobení 
se, který by posílil schopnost zem ědělců reagovat na budoucí zm ěny.  
Opatření přijatá v rámci kontroly stavu reformy SZP p řinášejí další možnosti politiky rozvoje 
venkova pro financování informa čních a vzd ělávacích program ů a pro využívání 
zemědělského poradenství. 
5.6. Usnadnění spolupráce mezi členskými státy 
Je třeba podporovat vznik národních a místních program ů a politik zabývajících se pot řebou 
přizpůsobení se klimatickým zm ěnám. Díky vým ěně koncepcí, zkušeností a osv ědčených 
postupů souvisejících s p řizpůsobením se v zem ědělském odv ětví mezi jednotlivými 
členskými státy lze podpo řit ty zem ědělské činnosti a produk ční systémy, které se nejlépe 
přizpůsobí očekávanému klimatickému vývoji. Do konce roku 2009 bude z řízena technická 
pracovní skupina pro zem ědělství, která podpo ří řídící skupinu pro dopady zm ěny klimatu a 
přizpůsobení se navrženou v bílé knize. 
Iniciativa Komise za ú čelem zřízení informa čního systému, který by sloužil jako platforma 
pro výměnu informací o dopadech zm ěn klimatu a zranitelnosti, se bude muset zejména 
zaměřit na vzájemné p ředávání informací o rozvoji, výsledcích projekt ů a osvědčených 
postupech v zem ědělském odv ětví v jednotlivých členských státech.  
5.7. Posílení výzkumu v oblasti klimatu a zem ědělství  
Při plánování v oblasti p řizpůsobování se nedá spoléhat pouze na znalosti projev ů klimatu na 
globální úrovni, ale je t řeba získávat podrobné informace o regionálních dopadech a 
zodpovědně posoudit, jaké jsou možnosti p řizpůsobení se a jaká je je jich proveditelnost na 
místní úrovni a na úrovni zem ědělského podniku. Naprosto zásadní je zlepšení a zp řesnění 
územních a časových plán ů pro posouzení o čekávaných dopad ů klimatických zm ěn a 
zranitelnosti a lepší porozum ění vzájemnému p ůsobení zem ědělství a klimatu. Nedávné 
sdělení Komise o evropském zem ědělském výzkumu2 se zabývá pot řebami a sm ěry výzkumu 
zaměřeného na klimatické zm ěny v EU a inovace, v četně zemědělského odv ětví. Stálý výbor 
pro zemědělský výzkum (SCAR), který zjistil zna čné nedostatky v koordinaci výzkumu na 
                                                 
2 KOM(2008) 862 „Vypracování ucelené strategie pro Evropský plán zem ědělského výzkumu“. 
CS 11   CS evropské úrovni, prohlásil zm ěnu klimatu za prioritní oblast. Byla z řízena pracovní skupina 
vedoucích národních program ů, která má za úkol posoudit, jak zm ěna klimatu ovliv ňuje 
zemědělství, jak se m ůže zemědělství vhodn ě přizpůsobit a jak m ůže tyto účinky zmírnit. 
Kromě toho je d ůležité integrované chápání dopad ů změn klimatu na venkovské ekonomiky a 
společenství, nebo ť venkovské oblasti jsou vystaveny v ětším klimatickým rizik ům a pro 
významné regiony evropského venkova je charakteristická multifunk čnost. Sociáln ě-
ekonomický výzkum problematiky klimatických zm ěn a jejich dopadu na udržitelný rozvoj 
venkova by tudíž mohl být posílen. 
Problematika klimatických zm ěn znovu zd ůrazňuje, že je d ůležité na úrovni EU i na úrovni 
jednotlivých členských stát ů stále pokra čovat ve výzkumu v oblasti zem ědělství, nap ř. při 
hledání plodin, odr ůd a stád, které budou lépe p řizpůsobeny budoucím podmínkám. Zmírn ění 
dopadů bude rovn ěž třeba podpo řit výzkumem dalšího rozvoj e vhodné a dostupné techniky a 
inovací. Nadcházející pr ůběžné hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum skýtá 
příležitost prov ěřit rovnováhu mezi tematickými priorita mi a zabývat se v této souvislosti 
otázkami podpory výzkumu v oblasti klimatu a zem ědělství. 
Hlavním úkolem je rovn ěž spojit poznatky fyzikálních a agronomických v ěd se znalostmi 
místních zem ědělců, aby mohly být vytvo řeny silné strategie p řizpůsobení se, které mohou p ři 
různých scéná řích klimatických a sociáln ě-ekonomických zm ěn minimalizovat negativní 
dopady zm ěny klimatu. V tomto ohledu m ůže být významným nástrojem i zem ědělský 
poradenský systém. 
Stejně důležité je posílit p řipravenost regionálních  institucí využívat p ři zvládání zm ěn 
klimatu vhodné nástroje. Vytvo ření příslušných strategií ur čených pro konkrétní lokality 
napomůže partnerství mezi vnitrostátními a regionálními výzkumnými institucemi, 
poradenskými službami a sociálními partnery v zem ědělství, jakož i vybudování regionálních 
sítí, kterou budou zem ědělcům poskytovat informace.  
5.8. Vypracování indexu zranitelnosti 
Mohla by být prozkoumána možnost vytvo řit specifické ukazatele pro zem ědělství, jako je 
např. index přizpůsobivosti a zranitelnosti. Zranitelnos t by musela být stanovována na základ ě 
současné citlivosti v ůči změnám klimatu a p řírodním rizik ům a rovn ěž na základ ě scénářů 
změn v povětrnostních modelech na malém prostoru. Vytvo ření indexu zranitelnosti, v četně 
aspektu p řizpůsobivosti, bude vyžadovat komplexní p řístup, který propojí klimatické, 
ekologické i sociáln ě-ekonomické faktory. 
6. ZÁVĚRY 
Změna klimatu bude od zem ědělců vyžadovat, aby se p řizpůsobili, sou časně snížili emise 
skleníkových plyn ů v zemědělském podniku a aby zem ědělství více p řispívalo k ochran ě 
životního prost ředí. Je třeba připravit postupn ě se rozvíjející a ucelenou reakci na zm ěnu 
klimatu, aby se zachovala odolnost a konkurenceschopnost zem ědělství v EU a aby mohlo 
toto odvětví nadále plnit svoji úlohu dodavatele potravin vysoké jako sti a poskytovatele 
ekologických služeb a služeb spojených s krajinou a p řispívat k udržitelnému rozvoji 
venkovských oblastí v EU. Zm ěna klimatu také staví do nového sv ětla úkoly spojené se 
zabezpečováním potravin. 
Přizpůsobení se je dlouhodobým pr ocesem, který bude muset b ěhem nadcházejících desetiletí 
nabývat nových forem podle klimatických trend ů a narůstajících poznatk ů a praktických 
CS 12   CS zkušeností. V tomto procesu je d ůležité, aby se zem ědělci zapojili do dialogu o pot řebách 
přizpůsobení se a aby si p ředávali osv ědčené postupy, nebo ť změny na úrovni zem ědělského 
podniku jsou významnou sou částí přizpůsobení. 
V souvislosti s p řezkumem spole čné zemědělské politiky po roce 2013 bude t řeba prověřit, 
zda bude nezbytné zajistit p říznivé podmínky pro p řizpůsobení se zem ědělství a venkovských 
oblastí. Ú činné přizpůsobení se a p řijetí nových technologií, které p řispěje ke zmírn ění 
dopadů změn klimatu i k dlouhodobé životaschopnosti zem ědělství, bude vyžadovat investice 
a plánování, které p řesáhnou možnosti jednotlivých zem ědělských podnik ů. Svou úlohu p ři 
podpoře a usnad ňování politik zam ěřených na p řizpůsobování se zm ěně klimatu budou mít 
veřejnoprávní orgány.