/* KOM/2011/0131 konecném znení */ ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU a RADĚ o statistikách sestavených podle nařízení (ES) č. 2150/2002 o statistice odpadů a o jejich kvalitě





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 17.3.2011 KOM(2011) 131 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o statistikách sestavených podle nařízení (ES) č. 2150/2002 o statistice odpadů a o jejich kvalitě ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o statistikách sestavených podle nařízení (ES) č. 2150/2002 o statistice odpadů a o jejich kvalitě OBSAH 1. Úvod 3 1.1. Nařízení o statistice odpadů 3 1.2. Kvalita údajů v prostředí, kde jsou využívány různé metody 3 1.3. Kontrola kvality 4 2. Přesnost a včasnost 4 3. Úplnost 4 4. Přesnost údajů 4 4.1. Rozsah údajů 4 4.2. Rozčlenění podle hospodářských odvětví 4 4.3. Klasifikace odpadů 4 5. Srovnatelnost 4 5.1. Srovnatelnost v čase 4 5.2. Srovnatelnost mezi jednotlivými zeměmi 4 6. Zatížení podniků 4 7. Revize nařízení o statistice odpadů 4 8. Dosažené úspěchy a výhled 4 Úvod Nařízení o statistice odpadů Čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 ze dne 25. listopadu 2002 o statistice odpadů[1] vyžaduje, aby Komise každé tři roky předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění nařízení. První zpráva byla zveřejněna v roce 2008[2]. Oddíl 7 bod 3 příloh I a II stanoví, že zprávy o kvalitě předkládané členskými státy mají být zahrnuty do zprávy stanovené v článku 8. Tyto zprávy jsou k dispozici na internetových stránkách na adrese: http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/pip/library?l=/wastesstatisticssregulat/data_transmission/quality_statistics/2008 Tato zpráva shrnuje pokrok, kterého bylo dosaženo od prvního poskytnutí údajů v roce 2006. Týká se 27 členských států EU a zohledňuje výsledky posledního poskytnutí údajů v červnu 2010. Zpráva také popisuje přechod z klasifikace NACE Rev. 1.1 na klasifikaci NACE Rev. 2 a popisuje změny a očekávaná zlepšení, které vyplynou z revize nařízení o statistice odpadů. Počínaje referenčním rokem 2004 mají členské státy EU podle nařízení poskytovat údaje za každý druhý rok. Přílohy I a II stanoví požadavky na statistické údaje o vzniku odpadů, zpracování odpadů a kapacitách zpracování odpadu. Výsledky jsou rozčleněny podle kategorií odpadů v souladu se statistickou nomenklaturou odpadu (EWC-Stat), která je vymezena v příloze III nařízení. Kvalita údajů v prostředí, kde jsou využívány různé metody Nařízení (ES) č. 2150/2002 stanoví údaje, které mají být poskytovány, a požadovanou kvalitu, nestanoví však žádnou konkrétní metodu vypracování statistik odpadů, a tyto jsou tudíž sestavovány pomocí různých metod. To členským státům umožňuje zachovat jejich systémy sběru údajů a minimalizovat změny nezbytné za účelem splnění požadavků nařízení. Přístup zahrnující používání různých metod však může vést k metodickým rozdílům mezi jednotlivými zeměmi, k rozdílům mezi jednotlivými soubory údajů z téže země, a dokonce i v jednotlivých souborech údajů. V důsledku toho může být složité zabezpečit srovnatelnost údajů a zajistit jejich vysokou kvalitu. Způsob měření kvality závisí na použitých metodách. Pro různé metody existují různé parametry kvality (např. variační koeficient v případě výběrového šetření, analýza citlivosti u modelování atd.). Stanovení ukazatelů pro celkovou kvalitu údajů ztěžuje zejména kombinace metod v rámci souborů údajů. Přístup zahrnující používání různých metod stanovený v nařízení proto ztěžuje posuzování a sdělování kvality údajů. Ve svých zprávách o kvalitě členské státy údaje popisují s odkazem na prvky kvality, jež se obvykle používají v evropském statistickém systému[3] a které jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 1445/2005 týkajícím se kvality statistik odpadů[4]. Kontrola kvality Od prvního poskytnutí údajů v roce 2006 Eurostat zavedl účinný systém kontroly kvality sestávající ze dvou kroků. Prvním krokem je rychlé zhodnocení údajů a zpráv o kvalitě. Jednotlivým zemím se poté do dvou měsíců od uplynutí lhůty pro předložení zprávy rozesílá zpráva o zhodnocení. Druhým krokem je důkladnější ověření bez přesně stanoveného termínu. Rychlé zhodnocení se provádí na základě pěti kritérií: - úplnost souborů údajů, - úplnost zprávy o kvalitě, - včasnost, - správné uplatnění definicí a klasifikací, - uplatnění řádných statistických metod. V této fázi se ověřování údajů týká zejména vnitřní soudržnosti nových údajů a vývoje v čase. Analýza se provádí na vysoce souhrnné úrovni a jejím cílem je odhalit významná přerušení řad. Rychlé zhodnocení je členskými státy oceňováno, což se odráží v okamžité zpětné vazbě na otázky vznesené ve zprávách o zhodnocení, a zajišťuje včasné zveřejnění údajů. Údaje jednotlivých zemí jsou zveřejněny v databázi Eurostatu pro šíření statistik tři měsíce po uplynutí lhůty pro poskytnutí údajů. V rámci důkladného ověření se údaje analyzují na detailnější úrovni (např. podle hospodářských odvětví a podle kategorií odpadů) a porovnávají se modely a vývoj v jednotlivých zemích. Ověřovací kontroly zahrnují: - porovnání vzniku odpadů s hodnotami z předchozích let pro každou ekonomickou činnost za pomoci vhodných ukazatelů uvnitř jednotlivých zemí, - porovnání údajů pro každou ekonomickou činnost mezi jednotlivými zeměmi, - křížové kontroly s údaji o odpadech vyplývajícími z jiných oznamovacích povinností, jako je sledování dodržování předpisů podle jiných právních předpisů týkajících se odpadů. Případné dotazy se prověřují ve vztahu ke zprávám o kvalitě jednotlivých zemí a ke zpětné vazbě na rychlé zhodnocení a mohou vést k rozesílání druhého souboru otázek dotčeným zemím. Přesnost a včasnost Údaje a zprávy o kvalitě musí být předloženy do osmnácti měsíců od konce referenčního roku, tzn. za referenční rok 2008 měly být poskytnuty do 30. června 2010. V případě neúplných údajů nebo chybějících zpráv o kvalitě byly státy požádány, aby chybějící informace poskytly co nejdříve. Dodržení lhůty pro předložení zprávy za referenční rok 2008 lze v okamžiku vypracování této zprávy shrnout takto: - devatenáct zemí poskytlo své soubory údajů včas, - čtyři členské státy předložily údaje do tří týdnů od uplynutí lhůty, takže mohly být zohledněny v prvním kole hodnocení (Portugalsko, Rakousko, Francie, Kypr), - jeden členský stát (Rumunsko) poskytl údaje dne 20. září 2010, - tři členské státy předložily údaje více než tři měsíce po uplynutí lhůty: Itálie poskytla údaje dne 11. listopadu, Řecko dne 1. prosince a Irsko dne 21. prosince 2010. Řecko a Irsko předložily zprávy se značným zpožděním již v předchozích letech, za které se předkládaly zprávy. Souhrnem lze říci, že dodržení lhůty pro předložení zprávy za rok 2008 bylo uspokojivé. Celkem 23 z 27 členských států poskytlo údaje a zprávu včas nebo se zpožděním nejvýše tři týdny. Dodržování lhůt se sleduje na úrovni Eurostatu a členským státům jsou v krátkých intervalech zasílána upozornění podle stanoveného rozvrhu. Přesnost se tedy v porovnání s referenčním rokem 2006, kdy údaje v téže lhůtě poskytlo osmnáct zemí, zlepšila. - Zveřejnění Údaje o vzniku a zpracování odpadů byly zveřejněny v databázi Eurostatu pro šíření statistik dne 4. října. Aktualizace databáze se očekává po provedení důkladného ověření. Úplnost Poskytnutí úplných souborů údajů je zásadní pro vypracování agregátů EU. Chybějící údaje omezují výklad a vypovídací hodnotu statistiky odpadů. Proto se požaduje, aby země omezily množství chybějících údajů na nejnižší možnou míru tím, že v případě potřeby zašlou odhady. Během prvního kola předkládání zpráv za referenční rok 2004 bylo šest z 27 členských států EU schopno poskytnout úplné soubory údajů o vzniku odpadů zahrnující všechny kategorie odpadů a všechna odvětví. Dvacet jedna členských států poskytlo soubory údajů s určitými nedostatky. Většina nedostatků v údajích se týkala buď odpadů vyprodukovaných v zemědělství, lesnictví, myslivosti (NACE A 01, A 02) a rybolovu (NACE A 03), nebo předkládání zpráv o kalech (hmotnost a sušina). Celkově představoval podíl chybějících údajů o vzniku odpadů přibližně 9 % požadovaných údajů. Za referenční rok 2006 se úplnost údajů výrazně zlepšila. Podíl chybějících údajů o vzniku odpadů klesl na 2,1 %. Chybějící údaje se týkaly pouze sedmi zemí, zatímco dvacet členských států poskytlo úplné soubory údajů. Podíl chybějících údajů je nejvyšší u výše uvedených odvětví (NACE A 01–03). Nejvyšší podíl chybějících údajů v roce 2006 měly Irsko, Itálie a Lotyšsko. Pokud jde o údaje týkající zpracování odpadů , počet zemí, které poskytly neúplné soubory údajů na vnitrostátní úrovni, se v období 2004–2006 také významně snížil. V roce 2004 předložilo neúplné soubory údajů patnáct zemí. Podíl chybějících údajů za EU-27 představoval 2,5 % požadovaných údajů. V roce 2006 poskytlo neúplné údaje o množství zpracovaného odpadu pouze pět zemí. Podíl chybějících hodnot klesl na 1,5 %. Více než 70 % chybějících údajů se týkalo odstraňování odpadů „úpravou půdními procesy a vypouštěním tuhých odpadů do vodních těles“, jež se používají zejména u kalů, které nejsou klasifikovány jako nebezpečné. Za referenční rok 2008 bylo zaznamenáno další zlepšení úplnosti údajů o vzniku a zpracování odpadů. V době, kdy byla tato zpráva připravována, hodnocení ještě stále probíhalo z důvodu pozdního poskytnutí údajů tří zemí. Přesnost údajů Přesností se rozumí podobnost mezi odhadovanou nebo vypočtenou hodnotou a přesnou nebo skutečnou hodnotou, včetně aspektů, jakými jsou výběrové chyby, rozsah údajů, použité prahové hodnoty, neposkytnutí odpovědí, úpravy, kontroly a opravy nebo důvěrnost údajů. Rozsah údajů Cílem nařízení je vypracovat statistiky odpadů v souladu se směrnicí 2008/98/ES. Statistiky vzniku odpadů musí být sestavovány pro všechna hospodářská odvětví a pro domácnosti a musí zahrnovat odpady vzniklé v rámci využívání nebo odstraňování odpadů – tzv. druhotné odpady. Statistiky by měly zahrnovat rovněž odpad z malých podniků (< 10 zaměstnanců), ačkoliv tyto podniky by měly být z průzkumů pokud možno vyňaty. Statistiky zpracování odpadů zahrnují veškerý odpad využitý nebo odstraněný v dané zemi bez ohledu na jeho původ. Základní myšlenkou nařízení je shromažďování údajů o konečném místu určení odpadů; přípravné operace zpracování nejsou zahrnuty. Z oblasti působnosti nařízení je vyloučen veškerý odpad recyklovaný přímo na místě, kde odpad vznikl. - Chyby pokrytí Zjištěné chyby pokrytí jsou většinou spojené s některým z níže uvedených aspektů: - nejednoznačné (právní) definice, např. rozdíl mezi materiály, které jsou a nejsou odpady, - dovoz a vývoz odpadů, - pokrytí, pokud jde o druhotný odpad a malé podniky, - problémy týkající se konkrétních hospodářských odvětví (např. stavebnictví a demoliční práce). Celkový dopad chyb pokrytí lze těžko posoudit. Chyby pokrytí mohou vést k podhodnocení i nadhodnocení. Možné dopady metodických úprav dokreslují příklady z Polska a Švédska. Pro referenční rok 2008 uvedlo Polsko rozsah údajů o zvířecím trusu a hnoji do souladu s evropskou judikaturou (věc C-416/02) a ze statistiky odpadů vyloučilo množství hnoje, který se používá na zemědělské půdě. Ve Švédsku byl znovu posouzen rozsah údajů o odpadu ze dřeva a o odpadu živočišného a rostlinného původu s ohledem na kritéria pro rozlišování mezi odpadem a vedlejšími produkty[5]. V obou zemích vedly úpravy k výraznému snížení množství produkovaného odpadu, a to o 96 milionů tun v Polsku a o 21 milion tun ve Švédsku. Rozčlenění podle hospodářských odvětví Nařízení požaduje, aby členské státy rozčlenily údaje podle dvaceti činností, při nichž je odpad produkován (devatenáct hospodářských odvětví a domácnosti). Správné rozdělení těchto činností je předpokladem pro: - srovnatelnost množství odpadů v jednotlivých odvětvích, - soudržnost statistik odpadů se statistikami podniků. Rozčlenění podle ekonomických činností se provádí odkazem na klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství (NACE). Pro referenční roky 2004 a 2006 byla použita klasifikace NACE Rev. 1.1; od roku 2008 se údaje shromažďují podle NACE Rev. 2. - Přechod na NACE Rev. 2 Nové rozčlenění podle kategorií ekonomických činností v souladu s NACE Rev. 2 je stanoveno v příloze IV nařízení (ES) č. 1893/2006 [6] . Z důvodu vysoké míry agregace použité v nařízení o statistice odpadů je dopad přechodu z NACE Rev. 1.1 na NACE Rev. 2 omezený; sedmnáct z devatenácti ekonomických agregátů použitých pro statistiku odpadů zůstává v podstatě stejných. Největší změna se týká klasifikace činností souvisejících s nakládáním s odpady. Činnosti související s nakládáním s odpady, které doposud spadaly pod Služby týkající se kanalizací a odvozu odpadu, sanitární a podobné služby (NACE Rev. 1.1, oddíl 90), jsou zařazeny do nového oddílu 38 Sběr, příprava k likvidaci a likvidace odpadů; zpracování odpadů k dalšímu využití, zatímco Sběr a čištění odpadních vod (NACE rev. 1.1 kód 9001) je zařazen do nového oddílu 37 Činnosti související s odpadními vodami. Většina činností souvisejících s nakládáním s odpady bude proto soustředěna v novém oddíle 38. Pro udržení časových řad na úrovni hospodářských odvětví jsou údaje o činnostech souvisejících s nakládáním s odpady za roky 2004 a 2006 převedeny do rozčlenění podle NACE Rev. 2. Převod provádí Eurostat po konzultaci s členskými státy. Vydavatelská činnost (NACE rev. 1.1, kód 221) byla přesunuta z výrobních odvětví (pododdíl DE) do nové sekce J Informační a komunikační činnosti , a je tedy součástí služeb. V tomto případě se neplánuje žádný převod údajů z let 2004 a 2006, ledaže by analýzy údajů zjistily významný dopad na časové řady. - Chybné zatřídění Způsob, jakým je odpad přiřazen k odvětví, v němž je produkován, závisí na metodách použitých ke sběru údajů. V zemích, v nichž jsou údaje o vzniku odpadů získávány nepřímo z údajů o zpracování odpadů, existuje značné riziko nesprávného přiřazení odpadů. Tento přístup používá Dánsko, Německo, Litva, Rakousko a Malta. Informace o společnosti nebo odvětví, v nichž je produkován odpad, jsou známy pouze ze sekundárních zdrojů (např. zařízení provádějící sběr odpadů, provozovatel zařízení pro zpracování odpadů), nebo musí být odvozeny jinak (např. pomocí modelů nebo evropského seznamu odpadů[7], který obsahuje informace o původu odpadů). Některé z dotčených zemí změnily svůj přístup, aby se klasifikace podle hospodářských odvětví zlepšila. Německo zavedlo doplňkové výběrové šetření týkající se původců odpadů s cílem přesněji přiřadit produkovaný odpad ke zdrojům. Také Litva má v úmyslu zahájit doplňkový průzkum týkající se vzniku odpadů. Rakousko očekává lepší přiřazování odpadů k odvětvím prostřednictvím nového elektronického informačního systému. Dánsko počínaje referenčním rokem 2012 zavádí nový systém údajů o odpadech, aby se zlepšilo dodržování požadovaného rozčlenění. Klasifikace odpadů Důležitost klasifikace odpadů pro přesnou a srovnatelnou statistiku je zjevná: kategorie odpadů musí zahrnovat stejné druhy odpadů ve všech členských státech, aby byly použitelné pro sledování odpadových politik na úrovni EU. Nařízení definuje rozčlenění podle kategorií odpadů v souladu se statistickou nomenklaturou EWC-Stat, ale nestanoví konkrétní klasifikaci, která má být používána pro sběr údajů. Členské státy mohou používat jakoukoli klasifikaci odpadů, pokud jsou schopny poskytovat požadované formáty v požadované kvalitě. Většina zemí shromažďuje své údaje podle evropského seznamu odpadů, který zahrnuje 839 druhů odpadů. Navzdory určitým problémům s uplatňováním seznamu odpadů zajišťuje rozsáhlé používání této klasifikace vysokou míru srovnatelnosti. Předpokládá se, že celkový dopad chyb klasifikace na přesnost údajů je malý. Srovnatelnost Srovnatelnost v čase Jelikož bylo ukončeno třetí kolo předkládání zpráv, lze provést první posouzení srovnatelnosti údajů v čase. Hodnocení zpráv o kvalitě předkládaných jednotlivými zeměmi ukazuje, že téměř všechny členské státy značně pozměnily přístup k vnitrostátním statistikám odpadů. Většina zemí nyní dále zlepšuje svůj sběr údajů, pokud jde o kvalitu údajů (např. odstraňováním nedostatků v údajích, zlepšováním rozsahu) a pokud jde o účinnost metod. Porovnání údajů za rok 2008 s předchozími roky, které naznačuje snížení vzniku odpadů o přibližně 309 milionů tun neboli o 10,9 %, však ukazuje, že metodické změny v jednotlivých zemích stále mohou mít významný dopad na agregáty EU. Nejlépe to dokládá skutečnost, že tento vývoj lze přisuzovat metodickým změnám ve třech členských státech. Zatímco snížení odpadů v Polsku a ve Švédsku jsou způsobena změnami rozsahu údajů (viz oddíl 4.1), Francie vykázala výrazně nižší množství odpadů pocházejících ze stavebnictví (NACE Rev. 1.1, oddíl F) v důsledku nově zavedeného, přesnějšího průzkumu ve stavebnictví. Systém ověřování údajů Eurostatem zajišťuje, že přerušení časových řad jsou zjištěna a buď opravena, nebo vysvětlena. Navíc se ukázalo, že zprávy o kvalitě předkládané jednotlivými zeměmi jsou užitečným nástrojem pro sledování metodických změn a jejich dopadů v členských státech. K zajištění soudržných časových řad na úrovni hospodářských odvětví byly údaje za roky 2004 a 2006 upraveny o změny v rozčlenění podle odvětví, které vyplývají z přechodu na NACE Rev. 2. Údaje za rok 2004, které chyběly z důvodu odchylek u jedenácti zemí, byly imputovány zpětně na základě údajů za rok 2006. Srovnatelnost mezi jednotlivými zeměmi Díky společným definicím a klasifikacím je srovnatelnost údajů mezi jednotlivými zeměmi dosti vysoká. Rozdíly mezi zeměmi, pokud jde o celkové množství vyprodukovaných a zpracovaných odpadů, lze stále lépe vysvětlit. Určité problémy přetrvávají tam, kde členské země nepoužily statistické jednotky k propojení s ekonomickými činnostmi, při nichž je odpad produkován. Neovlivňuje to sice celková vykázaná množství odpadů, ale ztěžuje to srovnatelnost podle hospodářských odvětví. Důkladná analýza údajů, mimo jiné za pomoci ukazatelů jednotlivých odvětví, zajišťuje neustálé zlepšování srovnatelnosti mezi jednotlivými zeměmi. Zatížení podniků Nařízení o statistice odpadů vyžaduje, aby členské státy zatížení snížily zajištěním přístupu ke správním údajům a vyloučením malých podniků s méně než deseti zaměstnanci z průzkumů, pokud značným způsobem nepřispívají ke vzniku odpadů. Většina členských států však neměří zatížení ve fyzickém vyjádření, a může proto provést pouze posouzení kvality. Ve zprávách o kvalitě za referenční rok 2008 poskytlo sedm členských států údaje o čase požadovaném k vypracování odpovědi. Česká republika, Dánsko, Německo, Slovinsko a Spojené království uvádějí zatížení u jednoho respondenta v rozmezí od 30 minut do čtyř hodin. Výrazně delší dobu potřebnou k zodpovězení uvádí Švédsko (až 25 hodin na respondenta) a Polsko (až 40 hodin). Navzdory náročným časovým požadavkům považuje Švédsko celkové zatížení v důsledku sestavování statistiky odpadů za velmi nízké, neboť jednoznačně nejvíce informací je získáváno ze správních zdrojů a přímý průzkum se používá pouze u velmi malého počtu podniků. V Polsku je vysoké zatížení způsobeno částečně skutečností, že systém vykazování údajů přechází ze statistického zjišťování na používání správního informačního systému, a dokud nebude nový systém zaveden, musí společnosti údaje vykazovat podle obou systémů. Největší pomocí podnikům je snaha zamezit předkládání dvojích zpráv použitím správních údajů a/nebo koordinací průzkumů týkajících se odpadů u dotčených institucí (statistické úřady, ministerstva životního prostředí, agentury pro životní prostředí). Pro patnáct členských států jsou hlavním zdrojem údajů pro statistiky odpadů správní údaje. Ostatní země používají správní údaje jako jeden z mnoha zdrojů údajů. Požadavek, aby byly malé podniky vyjmuty z průzkumů, je řešen různě. Některé země malé podniky do výběrového šetření zahrnují a výsledky extrapolují. Většina je však zcela vylučuje, přičemž údaje se buď neberou v potaz, nebo se extrapolují pomocí odhadovacích modelů založených na faktorech. Země zavedly různé prahové hodnoty pro vyloučení, které jsou vymezeny většinou počtem zaměstnanců nebo množstvím odpadu vyprodukovaného za rok. Některé země obě kritéria kombinují, aby bylo zajištěno, že do sběru údajů budou zahrnuty i malé podniky, pokud překročí stanovenou prahovou hodnotu pro vznik odpadů. Revize nařízení o statistice odpadů Po prvních dvou obdobích, za která byly předloženy zprávy, se projevily určité nedostatky a již v první zprávě Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008) 355) byly určeny oblasti možného zlepšení. Revidovaná rámcová směrnice o odpadech (2008/98/ES) navíc stanoví nové informační potřeby a pozměněné definice. Na podzim roku 2008 byla proto zřízena pracovní skupina, která se měla zabývat nejrůznějšími tématy a měla připravit konečná doporučení pro revizi příloh nařízení. Na konci července 2009 byl členským státům ke konzultaci rozeslán soubor dokumentů obsahujících podrobnosti a vysvětlení navrhovaných změn. Výsledný právní návrh byl Komisí přijat dne 27. září 2010[8]. Cílem revize bylo: - zvýšit použitelnost statistiky odpadů, - zjednodušit ustanovení nařízení, - uvést nařízení v soulad s jinými povinnostmi předkládat zprávy o odpadech. Nejdůležitější změnou je harmonizace rozčlenění podle kategorií odpadů v oddíle 2 příloh I a II nařízení. Rozdílná rozčlenění ztěžovala ověřování údajů i výklad a sdělování výsledků. V budoucnu budou zprávy o vzniku odpadů a o zpracování odpadů podávány jednotně podle 51 kategorií odpadů. Ačkoliv to povede k nominálnímu zvýšení údajů, které je třeba vykazovat, neočekává se, že by nové ustanovení znamenalo větší zatížení. Navíc se změnilo uspořádání některých kategorií nebo byly zavedeny kategorie nové, aby se zvýšila použitelnost údajů, např. pro sledování odpadových politik. To zahrnuje: - samostatné kategorie odpadů pro minerální odpady ze staveb a demoliční odpady, pro zeminy a pro vytěženou hlušinu, - samostatné kategorie odpadů pro tekuté a minerální odpady ze zpracování odpadu (druhotné odpady), - změnu uspořádání kategorií odpadu živočišného a rostlinného původu a kovového odpadu, - seskupení různých chemických odpadů do jedné kategorie. Dále se změnilo uspořádání kategorií zpracování odpadů s cílem uvést nařízení v soulad s definicemi a požadavky revidované rámcové směrnice o odpadech a začlenit údaje o počtu a kapacitě skládek odpadů, které byly doposud shromažďovány podle směrnice 1999/31/ES o skládkách odpadů[9]. Údaje o množství zpracovaného odpadu podle přílohy II budou muset být vykazovány pouze na vnitrostátní úrovni. Vykazování na úrovni NUTS 1 se již nebude provádět, neboť neexistuje žádná podložená politická potřeba těchto informací. Požadavky na předkládání zpráv o počtu a kapacitě zařízení na zpracování odpadů byly sníženy, protože se ukázalo, že využití některých poskytovaných údajů je omezené. Celkově se očekává, že revize nařízení zvýší použitelnost a srozumitelnost údajů, aniž by to pro členské státy znamenalo další zatížení. Ačkoliv revize povede k určitým přerušením, kontinuita údajů v čase bude ve velké míře zachována. Revidované nařízení se použije od referenčního roku 2010. Na základě připravovaných změn byla upravena příručka pro provádění nařízení o statistice odpadů. - Statistika údajů o dovozu a vývozu odpadů V čl. 1 odst. 3 nařízení o statistice odpadů se uvádí, že po provedení pilotních studií podle čl. 5 odst. 1 mají statistické údaje zahrnovat dovoz a vývoz odpadů, pro které se neshromažďují údaje podle nařízení o přepravě odpadů (č. 1013/2006/ES)[10], tzn. pro takzvaný „zelený seznam“ odpadů. Na základě těchto ustanovení vytvořil Eurostat v období 2003–2007 program pro pilotní studie, kterého se zúčastnilo jedenáct zemí. Na základě těchto studií, jejichž výsledky jsou shrnuty ve zprávě Komise KOM(2008) 501, byl s členskými státy v listopadu 2009 projednán návrh. Jednání ukázalo, že několik zemí by mělo značné potíže s prováděním pravidelných statistik údajů o dovozu a vývozu odpadů. Eurostat se proto rozhodl přezkoumat potřeby uživatelů a politické odůvodnění těchto statistik. Dosažené úspěchy a výhled Pokud jde o sestavování statistik odpadů, bylo od prvního předkládání zpráv v roce 2006 dosaženo významného pokroku. Přesnost a úplnost poskytování údajů členskými státy, jakož i včasnost zveřejňování údajů se neustále zlepšují. Statistiky odpadů dosáhly poměrně vysoké míry srovnatelnosti mezi členskými státy a je dosahováno značného pokroku v oblasti pokrytí celého rozsahu údajů. Celkově mají údaje většiny zemí odpovídající kvalitu. Harmonizaci údajů napomáhá soubor dokumentů s metodickými pokyny, které jsou dostupné na internetových stránkách Střediska environmentálních údajů o odpadech (Environmental Data Centre on Waste). Chyby a metodické nedostatky jsou identifikovány systémem kontroly kvality. Na základě poskytnutí údajů za rok 2008 jsou nyní k dispozici údaje o vzniku a zpracování odpadů za období 2004–2008. Díky rozšíření časových řad jsou údaje stále užitečnější, např. pro vytváření ukazatelů a pro potřeby environmentálních účtů. Zároveň je třeba uvést, že metodické změny v jednotlivých zemích mohou ještě mít na časové řady významný dopad, a to na vnitrostátní úrovni i na úrovni celé EU-27. Vývoj v čase je tak stále třeba vykládat opatrně a po důkladné analýze základních údajů. Dále je třeba sledovat dopad nových konceptů zavedených revidovanou rámcovou směrnicí o odpadech, tzn. kritérií vymezujících, kdy odpad přestává být odpadem, na statistiky odpadů. Byly vytvořeny ukazatele pro vznik nebezpečných odpadů a pro vznik jiných než minerálních odpadů a tyto ukazatele jsou začleňovány do souboru ukazatelů udržitelného rozvoje a ukazatelů pro sledování strategie Evropa 2020. Vývoj ukazatele pro recyklaci však stále probíhá. Očekává se, že značné zlepšení, pokud jde o použitelnost a výklad statistik odpadů, přinese revidované nařízení, které se použije od referenčního roku 2010. [1] Úř. věst. L 332, 9.12.2002, s. 1, ve znění nařízení (ES) č. 849/2010 (Úř. věst. L 253, 28.9.2010, s. 2). [2] KOM(2008) 355 v konečném znění, 13.6.2008. [3] Internetové stránky Eurostatu týkající se kvality: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2273.1 2273_47140765&_dad=portal&_schema=PORTAL. [4] Úř. věst. L 229, 6.9.2005, s. 6. [5] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o interpretačním sdělení o odpadech a vedlejších produktech (KOM(2007) 59 v konečném znění). [6] Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1. [7] Rozhodnutí 2000/532/ES, pokud jde o seznam odpadů, Úř. věst. L 226, 6.9.2000, s. 3. [8] Nařízení Komise (EU) č. 849/2010 ze dne 27. září 2010, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 o statistice odpadů (Úř. věst. L 253, 28.9.2010, s. 2). [9] Rozhodnutí Komise ze dne 17. listopadu 2000 o dotazníku pro zprávy členských států o provádění směrnice 1999/31/ES o skládkách odpadů (Úř. věst. L 298, 25.11.2000, s. 24). [10] Úř. věst. L 190, 12.7.2006, s. 1, naposledy pozměněné Úř. věst. L 119, 13.5.2010, s. 1.