EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne XXX SANTE/10553/2018-EN SWD (POOL/F7/2018/10553/10553-EN SWD.doc) [...](2018) XXX draft PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Průvodní dokument k ZPRÁVĚ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o celkovém fungování úředních kontrol prováděných v členských státech (2014–2016) k zajištění ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví a dobrých životních podmínkách zvířat



{COM(2018) 627 final} Brussels, 14.9.2018

SWD(2018) 402 final OBSAH 1.ÚVOD 2.KONTROLNÍ ČINNOST ÚTVARŮ KOMISE V ČLENSKÝCH STÁTECH 2.1 HORIZONTÁLNÍ OTÁZKY 2.2 BEZPEČNOST POTRAVIN 2.3 BEZPEČNOST KRMIV 2.4 DOVOZNÍ KONTROLY 2.5 ZDRAVÍ ROSTLIN 2.6 PESTICIDY 2.7 ZDRAVÍ ZVÍŘAT 2.8 DOBRÉ ŽIVOTNÍ PODMÍNKY ZVÍŘAT 2.9 ANTIMIKROBIÁLNÍ REZISTENCE 2.10 EKOLOGICKÁ PRODUKCE 2.11 REŽIMY JAKOSTI ZEMĚDĚLSKÝCH PRODUKTŮ A POTRAVIN 3.ZÁVĚRY

1. ÚVOD Ustanovení čl. 44 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 882/2004 vyžadují, aby Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu o celkovém fungování kontrol v členských státech. Tato zpráva má vycházet z výročních zpráv předkládaných vnitrostátními orgány o jejich kontrolní činnosti a o výsledcích kontrol prováděných Komisí v členských státech. Tento pracovní dokument útvarů Komise uvádí další podrobnosti o kontrolní činnosti prováděné Komisí v oblastech bezpečnosti potravin, dobrých životních podmínek zvířat, zdraví zvířat a rostlin, ekologického zemědělství a režimů jakosti. Výsledky této kontrolní činnosti byly základem několika závěrů obsažených ve zprávě Komise Evropskému parlamentu a Radě za roky 2014–2016.

V následujících kapitolách jsou uvedeny záležitosti vyžadující zvláštní pozornost, které vyplývají z výše uvedených kontrol provedených útvary Komise v letech 2014–2016. 2.KONTROLNÍ ČINNOST ÚTVARŮ KOMISE V ČLENSKÝCH STÁTECH Podle rámce EU pro kontroly provádějí útvary Komise audity k ověření shody s právními předpisy v oblasti krmiv a potravin, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a s požadavky na úřední kontroly. Zprávy o auditech obsahují doporučení k řešení zjištěných nedostatků. Tyto zprávy, akční plány členských států k zohlednění doporučení a profily zemí zachycující pokrok v plnění těchto plánů jsou zveřejňovány, díky čemuž jsou zúčastněné strany i občané věcně a transparentně informováni o tom, jak členské státy zajišťují správné provádění práva EU. Je vhodné vyzdvihnout dvě aktivity Komise. Za prvé, u většiny sérií auditů se nyní vypracovávají „souhrnné zprávy“. Jejich účelem je podat ucelený přehled o kontrolách prováděných členskými státy v dané oblasti a poukázat na problémy s dopadem na všechny členské státy. Dále se v těchto zprávách upozorňuje na potíže, které nastávají při provádění příslušných právních předpisů, a na zjištěné osvědčené postupy. Za druhé, k doplnění auditní činnosti se více využívají dokumentární analýzy a vyšetřovací mise, které podávají Komisi jasný přehled o fungování práva EU a o veškerých problémech, které mohou vzniknout při jeho uplatňování. Také o těchto činnostech se vypracovávají a zveřejňují souhrnné zprávy. Tyto dvě aktivity byly specificky vytvořeny na podporu politiky Komise v oblasti legislativního přezkumu, jejímž cílem je zajistit, aby právní předpisy EU byly aktuální, proveditelné a vymahatelné s vynaložením přiměřených nákladů a aby odrážely vývoj v dané oblasti, a byly tedy „vhodné pro daný účel“. Kontroly prováděné útvary Komise samy o sobě přímo přispívají do programu zlepšování právní úpravy. Souhrnné zprávy zahrnují také akce naplánované v reakci na uvedená zjištění. Informace o závěrech, osvědčených postupech a získaných poznatcích uváděné ve zprávách jsou sdíleny také v kontextu programu „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“ (BTSF). 2.1 HORIZONTÁLNÍ OTÁZKY 2.1.1 Audity úředních kontrol Aby bylo možné posoudit, jak účinně a efektivně členské státy provádějí audity svých kontrolních systémů, byla v roce 2016 podle čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 882/2004 zahájena série auditů prováděných útvary Komise ohledně systémů vnitrostátního auditu (NAS) členských států, která bude pokračovat během roku 2018, tak aby zahrnula všechny členské státy. První zjištění a závěry této důležité série auditů byly zveřejněny v prozatímní souhrnné zprávě, která se týkala auditů ve 12 členských státech. Podle uvedené zprávy měly ve většině případů příslušné orgány zavedeny vhodné systémy auditů, které zahrnují většinu kontrolních činností v rámci oblasti působnosti nařízení (ES) č. 882/2004. Většina auditovaných subjektů zjištění vyplývající z auditů rychle využila ke zlepšení důslednosti a účinnosti svých úředních kontrol. V některých zemích nadále zůstávají nevyřešené problémy, zejména neprovádění požadovaného nezávislého přezkoumání jejich procesů auditu a neprovádění efektivních činností vycházejících z výsledků auditů – pokud by tyto přezkoumání a činnosti vykonávány byly, mělo by to pozitivní dopad na účinnost a důslednost úředních kontrol. Prozatímní souhrnná zpráva rovněž uvádí, že auditorské služby členských států ocenily a využily pokyny pro provádění čl. 4 odst. 6 stanovené v rozhodnutí Komise 2006/677/ES. Dále tato zpráva poukazuje na oblasti, jejichž provádění je pro členské státy obtížné a které vykazují horší výsledky nebo nedostatky. Tyto poznatky budou po konzultacích s členskými státy využity útvary Komise při přípravě revidovaných pokynů pro provádění ustanovení o NAS uvedených v nařízení (EU) 2017/625, jímž bude v roce 2019 nahrazeno nařízení (ES) č. 882/2004. Tyto činnosti budou také podpořeny sítí NAS, která má v plánu použít závěry prozatímní a konečné souhrnné zprávy pro přezkum svého referenčního dokumentu o účinnosti auditů. Dále má v plánu projednat osvědčené zásady podávání zpráv o auditech a případně vytvořit příslušný dokument pro jejich začlenění do nových pokynů. Kromě toho bylo členským státům v programu, který skončil v červnu 2017, poskytnuto školení o auditech v kontextu iniciativy „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“ (BTSF). Nový program BTSF bude mít také v plánu školení o auditech a budou do něj začleněny problémy uvedené v prozatímní souhrnné zprávě. 2.2 BEZPEČNOST POTRAVIN 2.2.1 Tlumení salmonel u drůbeže Díky úsilí EU v oblasti boje proti salmonelóze u člověka už (v letech 2004–2009) došlo k 50% snížení výskytu případů salmonelózy a tento klesající trend pokračuje. Klíčovým faktorem pro dosažení tohoto úspěchu bylo provádění národních programů pro tlumení salmonel (SNCP) se zaměřením na snížení výskytu salmonel u konkrétních populací drůbeže (reprodukční hejna, nosnice druhu Gallus gallus, hejna brojlerů a krocanů a krůt) ve všech členských státech. Tyto programy vedly v EU k výraznému snížení výskytu hejn drůbeže pozitivních na sledovaný sérovar salmonel. Účinnost těchto programů hodnotily útvary Komise poprvé během auditů v letech 2006–2012. Výsledná souhrnná zpráva zveřejněná v roce 2013 uvádí, že národní programy pro tlumení salmonel do značné míry plní svůj účel. Obsahuje také příklady osvědčených postupů, které napomohly zdokonalení SNCP. V letech 2013–2016, v průběhu druhé série auditů v členských státech, pokračovaly útvary Komise v auditní činnosti zaměřené na tuto oblast. Zjištění a závěry z této série auditů potvrzují pozitivní trend ohledně účelnosti SNCP popsaný v předchozí sérii auditů. Některé problémy zjištěné během první série však přetrvávají.

Jde zejména o to, že v některých členských státech se běžně postupuje tak, že pokud je ze vzorku odebraného provozovatelem potravinářského podniku zjištěna nákaza hejna salmonelou, jsou omezující opatření zavedena teprve poté, co nákazu hejna potvrdí analýza úředně odebraného vzorku. To se děje i v případech, kdy není opodstatněný důvod k pochybnostem o analýze původního vzorku odebraného provozovatelem potravinářského podniku. Tento postup oddaluje zavedení omezujících opatření a umožňuje, aby se potenciálně infikovaná vejce dostala na trh v období mezi prvním výsledkem svědčícím o nesouladu a následným potvrzujícím výsledkem testů. Za účelem pozměnění tohoto postupu obdržely příslušné členské státy doporučení vyplývající z auditů. Pokud by bylo zajištěno, aby všechny členské státy – jak vyžadují předpisy – nahlašovaly první výsledky testů svědčící o nesouladu, dále by to posílilo spolehlivost údajů členských států o prevalenci. Útvary Komise provádějí konzultace s členskými státy za účelem přezkoumání cílů SNCP a příslušného podávání zpráv o údajích s cílem dále zlepšit účinnost SNCP. 2.2.2 Bakterie rodu Campylobacter v produkci drůbežího masa Kampylobakteróza je od roku 2008 nejčastěji hlášeným onemocněním spotřebitelů v EU přenášeným potravou. Na rozdíl od poklesu výskytu salmonelózy u člověka počet hlášených případů kampylobakterózy stoupá. Z důkazů je patrné, že velká část zátěže způsobené kampylobakterózou je spojena s přítomností bakterií rodu Campylobacter v produkci drůbežího masa a v jeho dodavatelském řetězci. Za účelem lepšího porozumění tomu, jak členské státy bojují s Campylobacterem, provedly útvary Komise v letech 2015 a 2016 vyšetřovací mise ve třech členských státech. Příslušné orgány těchto zemí určily boj proti Campylobacteru v posledních letech jako prioritu. Cílem těchto krátkých vyšetřovacích misí bylo zjistit, jaká byla přijata opatření a které osvědčené postupy tyto členské státy provádějí za účelem prevence, snížení nebo odstranění rizika výskytu Campylobacteru ve výrobě a distribuci drůbežího masa. Z hlavních závěrů těchto vyšetřovacích misí vyplývá, že ani za přísných opatření v oblasti biologické bezpečnosti není, zejména v letních měsících, možné bakterie rodu Campylobacter ve výkrmnách drůbeže zlikvidovat ani zcela zabránit jejich výskytu. Zásahy na úrovni zemědělských podniků by však mohly vést ke snížení úrovní kontaminace jatečně upravených těl, čímž je vzhledem k rozdílům ve výskytu a množství Campylobacteru v různých zemědělských podnicích zdůrazněna potřeba dalších zásahů na úrovni jatek. Tyto zásahy mohou být součástí stávajících a budoucích hygienických postupů na jatkách. Aby toho mohlo být dosaženo, došlo v roce 2017 ke změně nařízení (ES) č. 2073/2005, kterou bylo zavedeno kritérium hygieny výrobního procesu vztahující se na Campylobacter v jatečně upravených tělech brojlerů a zaměřené na udržení jejich kontaminace pod kontrolou během postupu porážení. Útvary Komise rovněž uspořádaly pracovní setkání věnované narůstajícímu problému kontaminace drůbeže bakteriemi rodu Campylobacter, jehož cílem bylo seznámit příslušné orgány členských států se získanými zkušenostmi a příklady osvědčených postupů z vyšetřovacích misí zaměřených na Campylobacter. 2.2.3 Kontroly potravinářských přídatných látek a kouřových aromat Přídatné látky a kouřová aromata se velmi často používají v různých potravinách. Jejich bezpečnost se důkladně posuzuje a je ošetřena ucelenými právními předpisy EU, jež – s cílem zlepšit kvalitu a bezpečnost potravin – určují, jak a v jakých potravinách lze přídatné látky používat. Je obzvláště důležité zajistit, aby jejich používání bylo plně v souladu s právními požadavky, neboť pokud se používají (např. dusitany/dusičnany) v nadměrném množství, může to představovat riziko pro lidské zdraví. Z tohoto důvodu byly v EU stanoveny maximální limity pro obsah mnoha přídatných látek a podle požadavků na označování je nutné odpovídajícím způsobem informovat spotřebitele. V roce 2015 provedla Komise sérii vyšetřovacích misí, aby zjistila, jak členské státy v této oblasti provádějí úřední kontroly. Hlavním závěrem těchto misí bylo to, že většina navštívených členských států má zavedené systémy pro kontrolu potravinářských přídatných látek a kouřových aromat na různých úrovních řetězce výroby potravin, ale jen málo členských států přiřadilo jejich kontrole vysokou prioritu a rozsah úředních kontrol neposkytuje dostatečné záruky, že provozovatelé potravinářských podniků vždy zcela splňují požadavky EU. Členské státy, které kontrolám vysokou prioritu přiřadily – především v případě přídatných látek, jako jsou dusitany a dusičnany –, mají zavedeny účinné kontroly. Dále bylo zjištěno, že pro mnohé provozovatele potravinářských podniků představuje výrazný problém plně porozumět leckdy složitým právním požadavkům a provádět je, přičemž pro příslušné orgány je velmi obtížené zjistit, zda tomu tak je. Komise ve své souhrnné zprávě také dospěla k závěru, že situaci lze zlepšit přiřazením vyšší priority úředním kontrolám rizikovějších přídatných látek a také prostřednictvím školení a praktických pokynů za účelem podpory úředních kontrol i lepšího dodržování předpisů ze strany provozovatelů potravinářských podniků. Za tímto účelem ustavila Komise v roce 2016 skupinu odborníků pro oblast provádění úředních kontrol zaměřených na potravinářské přídatné látky a kouřová aromata, poskytuje školení v rámci BTSF a vytvořila specifické pokyny. 2.2.4 Kontroly prvovýroby potravin jiného než živočišného původu V posledních letech bylo zjištěno, že potraviny rostlinného původu určené ke konzumaci za syrova, jako jsou klíčky a semena ke klíčení, představují při kontaminaci bakteriemi nebo viry vážné riziko pro lidské zdraví. Nákaza verocytotoxigenní Escherichia coli (VTEC), která propukla v roce 2011 v Německu (více než 4 000 případů nákazy člověka a 55 úmrtí) a která souvisela s konzumací naklíčených semen, a největší zaznamenaná nákaza přenášená potravou, k níž došlo v roce 2012 rovněž v Německu (norovirus ve zmrazených jahodách, jenž zapříčinil téměř 11 000 případů gastroenteritidy), svědčí o slabých stránkách systémů úředních kontrol v EU. V letech 2013–2016 provedly útvary Komise sérii auditů za účelem posouzení zavedených systémů kontroly, jejichž záměrem je předcházet mikrobiologické kontaminaci v prvovýrobě potravin jiného než živočišného původu určených ke konzumaci za syrova. Audity se zaměřily zejména na systém úředních kontrol sledovatelnosti klíčků a semen určených ke klíčení, příslušná mikrobiologická kritéria, schvalování podniků produkujících klíčky a na kontroly dovážených semen ke klíčení. Během auditů byla zjištěna řada nedostatků ohledně úředních kontrol v celém řetězci produkce klíčků. V několika členských státech neexistovaly žádné nebo zde byly jen omezené systémy úředních kontrol v oblasti prvovýroby potravin jiného než živočišného původu určených ke konzumaci za syrova. Úřední kontroly navíc nebyly plánovány na základě účinného posouzení rizik, jelikož nejsou k dispozici postupy odběru vzorků založené na statistických údajích ani náležité odhady počtu hospitalizací a úmrtí způsobených nemocemi přenášenými potravou a zapříčiněnými konzumací potravin rostlinného původu. Tyto nedostatky byly projednány s příslušnými orgány členských států s cílem nalézt řešení, která členské státy následně použily k úpravě a zdokonalení svých systémů úředních kontrol. Zjištění a závěry auditů byly rovněž použity ke zlepšení nových pokynů Komise týkajících se předcházení mikrobiologickým rizikům bobulovin a zeleniny. Tyto pokyny také berou v potaz příslušná stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) a podporují činnost příslušných orgánů členských států i činnost pěstitelů za účelem provádění účinných systémů kontrol založených na posouzení rizik, které mají řešit nově vznikající mikrobiologická rizika potravin rostlinného původu. 2.3 BEZPEČNOST KRMIV Krmivářské odvětví má značný význam v řetězci výroby potravinářských výrobků živočišného původu. V letech 2015 a 2016 předložily útvary Komise všem členským státům dotazník, po kterém následovaly vyšetřovací mise v několika členských státech, přičemž cílem bylo zjistit, jak funguje součinnost soukromých certifikačních programů a úředních kontrol v krmivářském odvětví. Ve čtyřech členských státech pracovaly příslušné orgány v úzké součinnosti se soukromými programy a posoudily, zda by tyto programy byly vhodným prostředkem pro nahrazení nebo omezení úředních kontrol. Výsledkem v těchto zemích bylo omezení úředních kontrol u provozovatelů krmivářských podniků, kteří byly členy soukromých programů, a tím i hospodárnější využití úředních zdrojů. V závěru tohoto procesu uspořádaly útvary Komise pracovní setkání za účelem usnadnění debaty mezi členskými státy o výhodách této součinnosti i o obtížích (např. zajištění ochrany údajů a ověřování spolehlivosti soukromých kontrol), přičemž většina členských států považuje využití soukromých kontrol pro úřední účely za výhodné. Tato možnost je uvedena v čl. 9 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2017/625.

2.4 DOVOZNÍ KONTROLY Ucelený dovozní režim, podpořený účinnými a spolehlivými kontrolami, je zásadní pro zajištění bezpečného dovozu zvířat, produktů živočišného původu, potravin rostlinného původu a krmiv do EU. Z tohoto důvodu představují audity útvarů Komise v této oblasti důležitou záruku toho, že ve všech členských státech budou uplatňovány vysoké a jednotné standardy. Audity se běžně zaměřují na kontroly na stanovištích hraniční kontroly a v určených místech vstupu v EU i na níže uvedené oblasti. 2.4.1 Hraniční kontroly zabraňující proniknutí afrického moru prasat do EU Účinné úřední hraniční kontroly jsou rovněž zásadní pro prevenci zavlečení nákaz zvířat, k němuž dochází vlivem virů v potravinách živočišného původu v zavazadlech cestujících a prostřednictvím vozidel pro přepravu hospodářských zvířat. Africký mor prasat, který může způsobit katastrofální ztráty v nakažených stádech prasat, se v posledních letech do Unie dostává přes její východní hranice. V dubnu 2016 provedla Komise sérii cílených vyšetřovacích misí v osmi členských státech sousedících s Ruskem, Běloruskem a Ukrajinou, aby posoudila, jak jsou prováděny konkrétní hraniční kontroly stanovené v prováděcím rozhodnutí Komise 2013/426/EU a celkové kontroly zavazadel cestujících popsané v nařízení Komise (ES) č. 206/2009. Tyto mise zdůraznily potřebu zlepšit povědomí cestujících o tom, jaká rizika mohou představovat potraviny, a také potřebu lepší komunikace mezi agenturami (hygienickými orgány, celními orgány a pohraniční stráží) působícími ve všech bodech možného zavlečení nákazy. Získané zkušenosti byly využity členskými státy za účelem zlepšení zejména informovanosti občanů ohledně požadavků na zavazadla cestujících a pro lepší komunikaci mezi různými aktéry v souvislosti s hraničními kontrolami. 2.4.2 Kontroly dovozu potravin jiného než živočišného původu V předchozí zprávě byly popsány výsledky auditů zaměřených na provozování systémů úředních kontrol v oblasti dovozu potravin jiného než živočišného původu. Hlavní nedostatek se týkal zajištění plné sledovatelnosti zboží podléhajícího zesíleným úředním kontrolám podle nařízení (ES) č. 669/2009 po další přepravě nebo přesunu na určená místa vstupu za účelem fyzické kontroly výrobků, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 884/2014. Kromě toho nebyla často splněna povinnost provozovatelů podávat kontrolním orgánům předem oznámení o doručení zásilky. Útvary Komise přijaly několik opatření, která pomohou zmíněné nedostatky řešit. Za prvé byly dohodnuty nové postupy spolupráce mezi členskými státy v případě další přepravy. Za druhé byl, co se týče ustanovení o další přepravě, zdokonalen model společného vstupního dokladu, který vyplňují provozovatelé podniků a kontrolní orgán. Za třetí, Komise v roce 2014 zveřejnila pracovní dokument útvarů Komise o prosazování nařízení (ES) č. 669/2009, který doporučuje, aby celní orgány směly propouštět zásilky příslušných komodit do volného oběhu teprve poté, co kontroly potvrdí, že byly řádné vyplněny společné vstupní doklady. A konečně, Komise přijala prováděcí nařízení (EU) č. 884/2014, které stanoví zvláštní podmínky dovozu některých potravin, konkrétně kvůli riziku kontaminace aflatoxiny. 2.5 ZDRAVÍ ROSTLIN 2.5.1 Kontroly zaměřené na škůdce a choroby Cílem pravidel EU pro zdraví rostlin je ochrana plodin, ovoce, zeleniny, květin, okrasných rostlin a lesů před škůdci a chorobami (škodlivými organismy) zamezením jejich zavlečení do EU nebo jejich rozšíření v rámci EU. To je obzvláště důležité vzhledem ke globálnímu obchodování s výše uvedenými produkty. Za účelem kontroly dodržování pravidel EU vykonaly útvary Komise celou řadu auditních a analytických činností v oblasti zdraví rostlin. Na základě údajů z aplikace EUROPHYT, což je zachycovací systém, který upozorňuje na výskyt škodlivých organismů v dovezených rostlinách a jiných předmětech, a z nového měsíčního seznamu varování se audity zaměřily na země mimo EU, z nichž pocházelo velké množství zachycených dovezených zásilek obsahujících škodlivé organismy. Tyto údaje také podrobně analyzovala pracovní skupina Komise / členských států, která Komisi pomohla při přijímání určitých opatření a vykonávání určitých činností, jako jsou audity, dialog s dotčenými zeměmi nebo selektivní zákazy dovozu. Výsledkem těchto činností bylo snížení ročního počtu zachycení z 2 310 na prvním seznamu varování (z listopadu 2014) na 1 733 ke dni 1. prosince 2016, avšak k dalšímu snížení počtu zachycení, a tím i ke snížení rizika pro zdraví rostlin, bude třeba vynaložit více úsilí. Obecně je zde neustálá potřeba lepšího určování a posuzování rizikových faktorů a lepšího zaměření činností členských států, zejména vzhledem k novým nákazám a k šíření škůdců a chorob v EU i k novým informacím o okruhu hostitelů a o přenašečích. V souvislosti s eradikací škodlivých organismů v členských státech byl v rámci systému EUROPHYT vytvořen nový modul, s jehož pomocí mohou členské státy upozorňovat na nákazy na území EU. Účelem je podpořit rychlé sdílení a analyzování klíčových informací za účelem usnadnění včasnějšího a efektivnějšího řešení nákaz. Pro boj s jedním z nejzávažnějších škůdců – háďátkem borovicovým – byla ustavena „pracovní skupina“, která sestávala z národních odborníků členských států a z pracovníků kontrolních útvarů Komise a která měla pomoci s vytvořením strategie pro ochranu proti škodlivým organismům ve dvou postižených členských státech. Jejím úkolem bylo vzájemné hodnocení zavedených strategií kontroly a dohlížení na účinné provádění akčních plánů zaměřených na udržení háďátka borovicového pod kontrolou. Na základě několika schůzek a návštěv dotčených zemí byla zveřejněna souhrnná zpráva. Doporučení uvedená ve zprávě už byla z velké části provedena. Dalším závažným škodlivým organismem je Xylella fastidiosa, což je zhoubná bakterie, která výrazně poškozuje olivovníky a jejíž nákaza je pečlivě sledována v různých členských státech, v neposlední řadě prostřednictvím častých auditů prováděných od jejího prvního výskytu koncem roku 2013 v Itálii. Výsledky auditů a následné činnosti útvarů Komise významně přispěly ke zdokonalení kontrol v zemích, kde došlo k nákaze. Itálii, jejíž příslušné orgány nezastavily šíření tohoto škodlivého organismu, zaslala Komise v červenci 2017 odůvodněné stanovisko. 2.6 PESTICIDY 2.6.1 Kontroly uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a jejich používání Přípravky na ochranu rostlin se používají zejména v zemědělství, ale i v lesnictví, zahradnictví, rekreačních oblastech a domácích zahradách. V EU platí pro uvádění těchto přípravků na trh a pro jejich používání přísná pravidla. Za účelem zjištění, zda kontrolní systémy v členských státech fungují efektivně, byly v letech 2012–2016 provedeny série ucelených auditů zahrnujících kontroly uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a jejich používání,. Co se týče uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh, audity útvarů Komise zjistily, že v plánování kontrol členských států nebyla dostatečně zohledněna rizika související s dovozci a výrobci přípravků na ochranu rostlin a s podniky, které tyto přípravky opatřují novými obaly. V důsledku toho byla četnost a rozsah kontrol prováděných u těchto hospodářských subjektů všeobecně nedostatečná. Kontroly u těchto specializovaných hospodářských subjektů byly dále oslabené i tím, že chybí zvláštní odborná příprava inspektorů a že jsou nedostatečně formulovány a analyzovány kontrolní plány. Většina členských států neprovádí kontroly přípravků na ochranu rostlin určených pro použití v ostatních členských státech nebo v zemích mimo EU. Této výrazné slabiny v kontrolním systému lze snadno zneužít k uvádění nevyhovujících přípravků na trh. V auditech bylo zjištěno, že následkem těchto slabin v kontrolách uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh nelze v dostatečné míře zaručit odhalení padělků a nezákonných pesticidů.

Nicméně neustále zlepšované systémy úředních kontrol zaměřených na uživatele, spolu s pokrokem v oblasti udržitelného používání pesticidů, si kladou za cíl poskytovat spotřebitelům záruky stále odpovědnějšího používání přípravků na ochranu rostlin. Útvary Komise vytvořily dvě pracovní skupiny, jejichž úkolem je pomáhat členským státům řešit slabá místa v systému. Pracovní skupina pro analýzu přípravků na ochranu rostlin vytváří referenční dokumenty, které členským státům poskytují pokyny související s analytickými metodami, jež je třeba použít, a s interpretací výsledků analýz v této složité oblasti. Pracovní skupina pro prosazování práva týkajícího se přípravků na ochranu rostlin vytvořila šablonu pro harmonizovaný způsob podávání zpráv o kontrolách uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a jejich používání. Dále v případě potřeby pořádá pracovní setkání zaměřená na další specifické otázky související s kontrolami přípravků na ochranu rostlin. 2.6.2 Povolování přípravků na ochranu rostlin Po schválení účinné látky na úrovni EU mohou členské státy udělovat povolení jednotlivým přípravkům na ochranu rostlin až po podrobném hodnocení zahrnujícím řadu různých oblastí, jako jsou expozice obsluhy, toxikologie, osud v životním prostředí, ekotoxikologie a účinnost. Za účelem optimalizace tohoto postupu stanoví nařízení (ES) č. 1107/2009 systém povolování v zónách. Během série auditů Komise v členských státech, která byla zahájena v roce 2016 a jejímž účelem bylo hodnocení těchto systémů povolování, bylo zjištěno, že většina členských států nedodržuje téměř žádné lhůty stanovené právními předpisy. Jedním z důvodů je to, že členské státy dostatečně nevyužívají možností vycházet z hodnocení provedeného ostatními členskými státy, což je základ unijního systému povolování v zónách. Tato prodlení při zpracování žádostí by mohla oslabit účel právních předpisů EU, kterým je zajištění vysoké úrovně ochrany zdraví a životního prostředí. Audity Komise také určily, které osvědčené postupy mohou členským státům pomoci zlepšit jejich systémy povolování. 2.6.3 Kontroly udržitelného používání pesticidů Cílem „směrnice o udržitelném používání pesticidů“ je snížit rizika a dopady používání pesticidů na lidské zdraví a na životní prostředí a také prosazovat uplatňování integrované ochrany rostlin a alternativních metod. Aby bylo možné ověřit, zda jsou opatření stanovená v této směrnici prováděna, uskutečnila Komise v roce 2016 průzkum ve všech členských státech, po němž v roce 2017 následovala série vyšetřovacích misí v šesti členských státech. Tento průzkum a analýza národních akčních plánů poukázaly na nerovnoměrné provádění této směrnice, jehož příčinou je to, že některé členské státy jsou aktivnější než jiné. Ve všech zemích EU vznikly systémy školení a certifikace pro odborné pracovníky a dosud téměř čtyři miliony zemědělců absolvovaly školení o bezpečném používání pesticidů. Dále byla vyzkoušena přesná a bezpečná aplikace u 900 000 postřikovačů. Členské státy podnikly významné kroky ve vytváření školicích programů pro obsluhu a došlo k výraznému zmenšení celkové plochy ošetřované pesticidy prostřednictvím leteckého postřiku, neboť ten je nyní povolen pouze za velmi úzce vymezených okolností. Avšak přestože je integrovaná ochrana rostlin základním kamenem uvedené směrnice, stále se nevyužívá v dostatečné míře. Děje se tak navzdory tomu, že počet pesticidních látek představujících nízké riziko / jiných než chemických pesticidních látek schválených v EU se od roku 2009 zdvojnásobil. Dodržování zásad integrované ochrany rostlin na úrovni jednotlivých pěstitelů členské státy systematicky nekontrolují. Členské státy navíc zatím nestanovily jasná kritéria pro zajištění toho, aby obecné zásady integrované ochrany rostlin prováděli všichni profesionální uživatelé. Pokračující přezkum národních akčních plánů prováděný členskými státy nabízí příležitost řešit nedostatky uvedené ve zprávě Komise, a to včetně potřeby stanovení přesnějších a měřitelnějších cílů, aby bylo možné dosažený pokrok ve snižování rizik ozřejmit občanům. Na základě série šesti vyšetřovacích misí uskutečněných v členských státech v roce 2017 si Komise vytvořila ucelený pracovní program sestávající z návštěv členských států, posuzování národních akčních plánů a také organizování školení za účelem zlepšení provádění na úrovni členských států. 2.7 ZDRAVÍ ZVÍŘAT Cílem strategie EU v oblasti zdraví zvířat je zavedení silného kontrolního rámce zaměřeného na preventivní opatření, dozor nad nákazami, konkrétní úřední kontroly a výzkum, jelikož prevence je lepší než léčba. Tímto způsobem lze snížit výskyt potenciálně ničivých nákaz zvířat a minimalizovat dopady nákaz. Za účelem ověření toho, jak jsou členské státy připraveny reagovat na nákazy zvířat, uskutečnily útvary Komise audity v několika oblastech, z nichž dvě jsou uvedeny níže. 2.7.1 Plánování členských států pro nepředvídané události za účelem reakce na nákazy zvířat Útvary Komise v letech 2014–2016 provedly audity plánů pro nepředvídané události v oblasti nákaz zvířat. Jak audity pokračovaly, bylo ve srovnání s výsledky předchozích auditů zaznamenáno zlepšení v oblastech, jako je registrace provozoven se zvířaty, diagnostická kapacita, přidělování prostředků a přehledné rozdělování odpovědnosti. Členské státy vykázaly pozitivní trend, co se týče kvality a úplnosti písemných plánů a návodů. Ke zlepšení došlo rovněž v postupech zadávání veřejných zakázek a v praktickém školení zaměstnanců. V auditech vyšly najevo významné obecné nedostatky související s nouzovým očkováním a s připraveností na rychlou depopulaci zemědělských podniků. Audity rovněž zdůraznily výrazné rozdíly ve schopnosti odhalit nákazu včas a reagovat na propuknutí rozsáhlých nákaz. S využitím shromážděných informací organizovaly útvary Komise během tohoto období různé související činnosti, ke kterým patřily schůzky odborníků, návštěvy u vnitrostátních orgánů a série praktických školení, přičemž se sešli úředníci z několika členských států a jejich sousedních zemí a došlo k lepší komunikaci a vzájemné výměně zkušeností vnitrostátních útvarů. V letech 2014 a 2015 se do EU dostaly nákazy zvířat s významnými sociálními a hospodářskými dopady (africký mor prasat, resp. nodulární dermatitida) a rozšířily se do několika zemí. Slabé stránky zjištěné během výše zmíněných auditů zaměřených na plánování pro nepředvídané události se projevily, když se úřady snažily tyto dvě nákazy tlumit. Od roku 2014 provedla Komise audity v postižených zemích, přičemž se zaměřila na kontrolní opatření uplatněná za účelem vymýcení nákaz a zastavení jejich šíření, i v dalších ohrožených zemích, s cílem pomoci jim zlepšit jejich připravenost. Audity odhalily konkrétní slabé stránky provádění a přispěly k prosazování důsledného provádění kontrolních opatření a opatření k eradikaci v Unii. Útvary Komise také reagovaly poskytnutím přímé technické a finanční podpory členským státům, misí odborných pohotovostních týmů a uplatněním podpůrných opatření pro lepší připravenost, dohled a reakci a založily nouzovou banku očkovacích látek proti nodulární dermatitidě, čímž zajistily efektivní včasnou reakci na nákazy. Výsledky auditů a vyplývající získané poznatky byly během technických jednání sděleny úředníkům sousedních zemí, a to kvůli úplné transparentnosti i za účelem sdílení poznatků a zkušeností, protože zájmem Unie je snižovat riziko zavlečení nákaz z přilehlých zemí mimo EU. 2.7.2 Úřední kontroly ryb z akvakultury

Akvakultura je v celém světě oblastí růstu a v EU představuje významné hospodářské odvětví, které zaměstnává přibližně 85 000 lidí a patří k 10 největším světovým producentům. Aby bylo možné získat přehled o tom, jak vnitrostátní systémy úředních kontrol dodržují právní předpisy EU o akvakultuře včetně požadavků na zdraví zvířat, byla v sedmi členských státech a v Norsku v období od září 2014 do listopadu 2015 provedena série vyšetřovacích misí. Podle závěrů souhrnné zprávy o této sérii misí jsou úřední kontroly v hospodářstvích prováděny a podporují rozvoj celého odvětví. V klíčových oblastech bylo zjištěno několik problémů, zejména co se týče špatných registračních postupů, které mají vliv na schopnost příslušných orgánů získat jasný přehled o nákazovém statusu odvětví i na schopnost hospodářských subjektů spolehlivě ověřit nákazový status odesílajících a přijímajících hospodářství. Schopnost příslušných orgánů odhalit problémy týkající se nákazového statusu při úředních kontrolách je ovlivněna rozdílnou mírou jejich odborných znalostí. Navíc účinnost včasného zjištění nákaz ryb pomocí údajů o pasivním sledování je snížena tím, že neexistuje společný přístup k pojmu „výrazný nárůst úmrtnosti ryb“. Rovněž bylo uvedeno, že omezená dostupnost veterinárních léčivých přípravků má za následek neuspokojivou léčbu určitých nákaz a mohla by zvýšit antimikrobiální rezistenci. Aby bylo možné potlačit zvyšování antimikrobiální rezistence a kromě jiného také omezit nevhodné používání antimikrobiálních látek u zvířat, zahájila Komise komplexní program v rámci „opatření EU proti antimikrobiální rezistenci“. Jakožto součást řady opatření pro řešení většiny problémů zdůrazněných v této zprávě přijmou útvary Komise po konzultacích se všemi dotčenými subjekty (např. členskými státy, příslušnými orgány, zúčastněnými stranami, zeměmi mimo EU atd.) do dubna 2019 několik prováděcích aktů a aktů v přenesené pravomoci podléhajících novému právnímu rámci pro zdraví zvířat. Účelem těchto aktů je v příslušných případech zjednodušit a objasnit požadavky, které se týkají kontroly pohybu a tlumení nákaz, a snížit administrativní zátěž, mimo jiné v oblasti registrací a schvalování. 2.8 DOBRÉ ŽIVOTNÍ PODMÍNKY ZVÍŘAT V oblasti dobrých životních podmínek zvířat vykonaly útvary Komise několik auditních činností a studijních návštěv zaměřených na dvě hlavní témata. 2.8.1 Dobré životní podmínky zvířat během přepravy Během auditů útvarů Komise byly opakovaně zjištěny problémy s prováděním požadavků nařízení (ES) č. 1/2005. Komise zaměřila pozornost na vytvoření pokynů k osvědčeným postupům i na zlepšování spolupráce mezi členskými státy se záměrem dosáhnout lepší harmonizace provádění stávajících předpisů. Za tímto účelem zahájily útvary Komise tříletý pilotní projekt, jehož cílem je zlepšení životních podmínek zvířat během přepravy prostřednictvím vytvoření a šíření pokynů k osvědčeným postupům pro oblasti pěti hlavních druhů hospodářských zvířat (skotu, koní, prasat, drůbeže a ovcí) přepravovaných v rámci EU a do zemí mimo EU kvůli porážce, vykrmování a chovu. Konečná verze pokynů k osvědčeným postupům už je k dispozici a byla poskytnuta evropským zúčastněným stranám prostřednictvím ucelené informační kampaně zahrnující prvky, jako je speciální internetová stránka, schůzky, putovní prezentace, publikace atd. Kampaň bude pokračovat do poloviny roku 2018. Členské státy musí útvarům Komise poskytovat informace o inspekcích, které provádějí podle nařízení (ES) č. 1/2005. Útvary Komise zorganizovaly cesty národních odborných týmů do členských států používajících osvědčené postupy v oblasti kontrol vozidel pro přepravu hospodářských zvířat, čímž došlo k usnadnění výměny know-how. Vnitrostátní orgány se následně zavázaly, že vytvoří podobné vhodné postupy. K těm patří lepší stanovování priority kontrol, kategorizace porušování předpisů za účelem zajištění harmonizovaných donucovacích opatření a praktičtější školení přepravců zvířat. Kromě toho útvary Komise nadále prostřednictvím schůzek usnadňovaly spolupráci mezi vnitrostátními kontaktními místy členských států pro ochranu zvířat během přepravy. Obvyklé problémy zjištěné při těchto schůzkách a studijních návštěvách byly rovněž předány k projednání skupinám těchto národních odborníků, kteří vytvořili, odsouhlasili a předložili „síťové dokumenty“, jež obsahují pokyny o praktickém provádění požadavků a uvádějí osvědčené postupy pro kontroly. 2.8.2 Ochrana zvířat při usmrcování Útvary Komise provedly dokumentární analýzu, pilotní audit v roce 2013 a sérii auditů pro přezkoumání úsilí, které členské státy vyvinuly za účelem provádění nařízení (ES) č. 1099/2009 o ochraně zvířat při usmrcování. Série auditů se týkala také zabraňování přepravě zvířat, která nejsou přepravy schopna, na jatka a používání ukazatelů dobrých životních podmínek brojlerů v chovech. Po této sérii auditů vznikly tři souhrnné zprávy pro každou část (dobré životní podmínky zvířat v době porážky, dobré životní podmínky zvířat během přepravy a dobré životní podmínky kuřat chovaných na maso), jež popisují osvědčené postupy a běžné případy nesouladu. Komise také uspořádala dvě speciální akce v rámci BTSF: jedna byla zaměřena na ochranu zvířat při usmrcování a druhá na sledování ukazatelů na jatkách za účelem zlepšení životních podmínek brojlerů v chovech. 2.9 ANTIMIKROBIÁLNÍ REZISTENCE V souvislosti s akčním plánem Evropské komise na rok 2011 zaměřeným proti vzrůstající hrozbě antimikrobiální rezistence (AMR) provedla Komise audity ověřující provádění povinného sledování a ohlašování AMR u zvířat a v potravinách. Dále také shromáždila informace o politikách podporujících obezřetné používání antibiotik u zvířat. Požadavky EU na sledování a ohlašování AMR u zvířat a v potravinách jsou stanoveny v prováděcím rozhodnutí Komise 2013/652/EU. V sérii auditů bylo zjištěno, že členské státy výrazně zlepšily navrhování a provádění většiny příslušných požadavků na odebírání vzorků a na zkoušení. V odpovídající souhrnné zprávě byly uvedeny některé oblasti pro zlepšení související se shromažďováním údajů a s národními sítěmi laboratoří a také s ohlašováním údajů Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin. Zpráva rovněž vyzdvihla osvědčené postupy, které přesahují rámec toho, co požadují právní předpisy. Shromažďování informací o obezřetném používání antimikrobiálních látek bylo provedeno prostřednictvím série vyšetřovacích misí. Během těchto misí bylo zjištěno, že téměř všechny země mají zavedenu řadu politik pro obezřetné používání. Patří k nim cíle snižování používání antimikrobiálních látek a zákazy používání kriticky významných antimikrobik u některých druhů zvířat. Společný účinek prováděných politik může vést k výraznému snížení používání antimikrobiálních látek. Mohlo by dojít ke snížení až o 50 %, a to i v případech, kdy jsou vnitrostátní strategie v rané fázi a dodržování souvisejících politik je nepovinné. Odpovídající souhrnná zpráva vyzdvihuje potenciální souvislost mezi snižováním používání antimikrobiálních látek a nižšími hladinami AMR. Příležitosti ke zlepšení a osvědčené postupy zjištěné při těchto auditech a vyšetřovacích misích byly využity také při vývoji komplexního akčního plánu EU „Jedno zdraví proti antimikrobiální rezistenci“. 2.10 EKOLOGICKÁ PRODUKCE