Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o činnosti Evropských společenství v oblasti půjček a úvěrů v roce 2007 {SEK(2008)2504} /* KOM/2008/0590 konecném znení */





2007/ECFIN/021 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 30.9.2008 KOM(2008)590 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ O ČINNOSTI EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ V OBLASTI PŮJČEK A ÚVĚRŮ V ROCE 2007 {SEK(2008)2504} (předložená Komisí) OBSAH 1. ÚVOD 3 2. PŮJČKY 3 3. ÚVĚRY POSKYTOVANÉ NEČLENSKÝM ZEMÍM 4 3.1. Přehled 4 3.2. Makrofinanční pomoc Společenství 4 3.3. Financující operace podle mandátů EIB k poskytování úvěrů 5 3.3.1. Objem operací 5 3.3.2. Pokrok dosahovaný ve sdílení rizik 6 3.3.3. Příspěvek k naplňování cílů vnější politiky 6 3.3.4. Spolupráce s Komisí 8 3.3.5. Spolupráce s dalšími mezinárodními finančními institucemi 9 4. DOPAD ÚVĚRŮ NA ROZPOČET 9 4.1. Rozpočtové záruky 9 4.2. Jiné činnosti 10 1. ÚVOD Rozhodnutí Rady zřizující různé úvěrové nástroje Evropských společenství požadují, aby Komise každoročně informovala Radu a Evropský parlament o využívání těchto nástrojů. S cílem vyhovět požadavkům na poskytování informací tato zpráva popisuje úvěrové operace pro každou z dotčených oblastí. V případě poskytování úvěrů mimo Společenství příslušná rozhodnutí Rady[1] konkrétně požadují, aby Komise každoročně informovala Radu a Parlament o situaci týkající se finančních operací Evropské investiční banky (EIB) (úvěry a záruky za úvěry) zaručených rozpočtem Unie v předvstupních zemích, ve Středomoří, ve východní Evropě, v jižním Kavkazu a Rusku, v Asii a Latinské Americe a v Jihoafrické republice. Aby byl obrázek o úvěrových činnostech úplný, zpráva podává rovněž stručný souhrn činností v oblasti půjček přijatých za účelem financování úvěrů, makrofinanční pomoci, kterou Společenství poskytuje třetím zemím, a úrokových subvencí a záruk spojených s úvěry Společenství. Kromě toho poskytuje informace o činnosti Euratomu v oblasti úvěrů. Podrobnější informace o výše zmíněných činnostech, včetně statistických tabulek, se nacházejí v přiloženém pracovním dokumentů útvarů Komise (dále jen „příloha“)[2]. Není-li uvedeno jinak, odkazy na tabulky znamenají odkazy na přílohu. 2. PŮJČKY Pro financování úvěrů, o nichž rozhodla Rada, je Komise zmocněna jménem příslušného Společenství (ES, Euratom) získávat půjčky na kapitálovém trhu[3]. Celkový objem půjček přijatých Evropskými společenstvími a EIB se v roce 2007 zvýšil o 13,8 % na 54,7 miliardy EUR ve srovnání s 48,1 miliardy EUR v předchozím roce (viz tabulka a graf v bodě 1.1 přílohy). Tento výrazný vzestup byl způsoben hlavně rychlejším tempem čerpání úvěrů EIB, což vyvolalo zvýšení v programu výpůjček během roku. EIB také považovala tržní podmínky za velice příznivé, jelikož v důsledku krize trhů s rizikovými hypotékami strmě rostla poptávka po prvotřídních nástrojích, jaké nabízí právě EIB. Pokud jde o Evropská společenství, výpůjčky se opírají o rozhodnutí týkající se Euratomu, makrofinanční pomoci a úvěrů na podporu platební bilance. Na základě rozhodnutí z roku 1994 bylo pro Euratom získáno 39 milionů EUR v roce 2007. Dne 10. prosince 2007 bylo schváleno nové rozhodnutí o makrofinanční pomoci ve výši 50 milionů EUR, avšak v roce 2007 nedošlo k jejich čerpání ani k odpovídajícím výpůjčkám. Záměrem je čerpat úvěr ve dvou stejně velkých tranších počínaje rokem 2008. S přihlédnutím ke splácení, stornování a výkyvům směnných kurzů dosáhla celková částka nesplacených půjček k 31. prosinci 2007 výše 255,4 miliardy EUR, tj. o 2,8 % více než v roce 2006 (viz tabulka 1.2). Podíl půjček denominovaných v EUR a v měnách nečlenských zemí je uveden v bodě 1.3 přílohy (viz tabulka 1.3). 3. ÚVĚRY POSKYTOVANÉ NEČLENSKÝM ZEMÍM 3.1. Přehled Finanční podpora nečlenských zemí, které uzavřely dohody o spolupráci se Společenstvím, má různé formy v závislosti na dotčených zeměpisných oblastech a sledovaných cílech. Finanční operace spravované Komisí na základě rozhodnutí Rady mají obecně podobu bilaterálních úvěrů (makrofinanční podpora nebo podpora platební bilance), kdy Společenství pomáhá při obnovení makroekonomické rovnováhy dané země. Úvěry EIB z jejích vlastních zdrojů mají buď formu přímého financování jednotlivých projektů, nebo globálních úvěrů bankám, které poté přidělují finanční prostředky menším místním projektům. Některé z těchto úvěrů využívají záruky z rozpočtu Unie a jsou předmětem této zprávy, není-li uvedeno jinak. Podle obecného mandátu 2007–2013 může EIB poskytovat také záruky za úvěry. Při hospodaření se zdroji Společenství nebo členských států (zejména v zemích Středomoří a AKT) EIB využívá širší spektrum finančních nástrojů (od úvěrů na vlastní kapitál po přednostní úvěry). Úvěrový nástroj Euratomu[4] lze použít pro financování operací v členských státech EU a některých nečlenských státech (Arménie, Rusko a Ukrajina). Zeměpisné oblasti, ve kterých Společenství provádělo v roce 2007 úvěrové činnosti, jsou uvedeny v tabulkách 2.1. a 2.2. 3.2. Makrofinanční pomoc Společenství Makrofinanční pomoc ve formě úvěrů je svou povahou výjimečná a je součástí úsilí mezinárodního společenství, ve spojení s brettonwoodskými institucemi, o podporu platební bilance některých zemí, které čelí přechodným makroekonomickým potížím. Makrofinanční pomoc je zaměřena na sousední regiony, například na západní Balkán a Kavkaz. Čerpání makrofinanční pomoci je podmíněno splněním cílů makroekonomické stabilizace a strukturálních reforem ze strany přijímajících zemí. Za těchto okolností je počet každoročně prováděných operací omezen a je obtížné spolehlivě porovnat pomoc poskytnutou v jednotlivých letech. Granty a úvěry čerpané v rámci tohoto nástroje jsou uvedeny v tabulce 2.2. V roce 2007 bylo přijato nové rozhodnutí o makrofinanční pomoci, podle něhož byla poskytnuta finanční pomoc Libanonu v podobě úvěrů ve výši 50 milionů EUR a subvencí ve výši 30 milionů EUR. Čerpání by mělo začít v roce 2008. Další informace jsou obsaženy ve výroční zprávě Komise o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím[5]. 3.3. Financující operace podle mandátů EIB k poskytování úvěrů Tento oddíl, spolu s doplňujícími informacemi v příloze, tvoří výroční zprávu za rok 2007, která má být předložena Evropskému parlamentu a Radě v souladu s článkem 2 rozhodnutí Rady 2000/24/ES a článkem 6 rozhodnutí Rady 2006/1016/ES. V průběhu roku 2007 platily dva zčásti se překrývající mandáty EIB k poskytování externích úvěrů, jelikož obecný mandát 2000–2006 přestal platit dne 31. ledna 2007, byl však prodloužen do 31. července 2007 v těch zeměpisných oblastech, kde nebylo dosaženo úvěrového stropu, a obecný mandát 2007–2013 začal platit dne 1. února 2007. První úvěry podle nového rámce byly podepsány ve druhé polovině roku v návaznosti na podpis nové dohody o zárukách mezi EIB a Společenstvím v srpnu 2007. Do 31. července 2007 se pokračovalo v poskytování úvěrů podle obecného mandátu 2000–2007 ve všech regionech kromě Středomoří, kde byl dílčí strop mandátu dosažen koncem roku 2006. V bodě 2.3 přílohy je shrnutí úvěrovacích aktivit EIB v příslušných regionech od roku 2000. Podle obou mandátů se od Komise vyžaduje, aby každý rok informovala Evropský parlament a Radu o operacích vykonaných na základě mandátu, o jejich příspěvku k naplňování cílů vnější politiky Evropské unie s přihlédnutím k operačním cílům EIB a aby předkládala hodnocení koordinace a míry spolupráce mezi EIB a dalšími mezinárodními finančními institucemi působícími v oblastech, na které se vztahují mandáty. Podle obecného mandátu 2000–2006 se dále od Komise vyžaduje, aby podávala zprávy o pokroku učiněném ve věci sdíleného rizika podle čl. 1 odst. 3 rozhodnutí Rady 2000/24/ES. A nakonec, podle obecného mandátu 2007–2013 má Komise povinnost hodnotit míru spolupráce mezi EIB a Komisí. V důsledku omezeného počtu operací uskutečněných v rámci obecného mandátu 2007–2013 obsahuje tato zpráva a její příloha hodnocení dopadu a účinnosti financujících operací EIB i jejich přínos k naplňování cílů vnější politiky EU včetně spolupráce s dalšími mezinárodními finančními institucemi a s Komisí. Počínaje příštím rokem, kdy se očekává podstatný nárůst počtu operací, však bude toto hodnocení předmětem samostatné zprávy. A nakonec, bod 2.19 přílohy obsahuje odvětvové a regionální tabulky o financování EIB v zemích AKT a v zámořských zemích a územích (ACP/OCT) v roce 2007. Tyto operace, uskutečněné v rámci dohody o partnerství z Cotonou a rozhodnutí o přidružení zámoří, nespadají pod záruku Společenství, a nejsou tudíž předmětem této zprávy. Výroční zpráva EIB za rok 2007 o investiční facilitě ve smyslu dohody o partnerství AKT-EU z Cotonou je k dispozici na adrese www.eib.org. 3.3.1. Objem operací V roce 2007 sjednala banka úvěry ve výši 3 723 milionů EUR, z nichž 1 825 milionů bylo podle obecného mandátu 2000–2006 (jeho platnost skončila dne 31. července 2007) a 1 898 milionů EUR bylo v rámci obecného mandátu 2007–2013. Tabulka I podává přehled externích úvěrů EIB poskytnutých na základě Společenstvím schválených mandátů v roce 2007 a rozepsaných podle odvětví a zeměpisných regionů. Jednotlivé úvěry jsou vyjmenovány v bodě 2.13 přílohy a celkové rozdělení úvěrovaných částek podle mandátu se nachází v bodě 2.4. Tabulka I: Odvětvový rozpis úvěrů podepsaných v roce 2007 (v mil. EUR) Region | Celkový součet | Dopravní infrastruktura | Úvěrové linky | Energetika | Průmysl a služby | Telekomuni-kace | Voda; kanalizace | Bezpečnost energetických dodávek | X | X | X | X | X | Ochrana a zlepšování životního prostředí | X | X | X | X | X | Rozvoj soukromého sektoru, malých a středních podniků | X | X | X | Rozvoj infrastruktury včetně rozšiřování transevropských sítí | X | X | X | X | Předvstupní podpora | X | Podpora přítomnosti EU (přímé zahraniční investice, převod technologie a know-how) | X | Odvětví energetiky spotřebovalo 13 % úvěrů poskytnutých v rámci mandátu v roce 2007. EIB financovala investice do energetiky v Egyptě (dvě plynové jednotky na výrobu energie s kombinovaným cyklem), Maroku (vodní elektrárny), Bosně a Hercegovině (obnova hydroelektráren a distribučních zařízení) a Jižní Africe (výstavba vysokonapěťové rozvodné sítě). Na plnění celkového cíle banky v podobě ekologicky udržitelného rozvoje v partnerských zemích se podílelo celkem 938 milionů EUR neboli 25 % všech úvěrových prostředků EIB vynaložených v rámci mandátu. V předvstupních zemích připadalo na projekty financované v roce 2007 na základě mandátu, které měly specifickou ochranu životního prostředí jako hlavní cíl úvěrování, 731 milionů EUR neboli 42 % celkového objemu úvěrů v tomto regionu. Tvořily je projekty veřejné dopravy v Turecku a projekt obnovitelné energie v Bosně a Hercegovině. V Středomoří, pokud jde o vodohospodářství, bylo 120 milionů EUR věnováno na environmentální projekty v Izraeli, jmenovitě na zlepšení životního prostředí a zdraví cestou zajištění nezávadné pitné vody. Stejný cíl měl i projekt za 60 milionů EUR v Asii, kde šlo o rozšíření a zlepšení zásobování vodou a distribuční infrastruktury v aglomeraci Manily, a další projekt za 27 milionů EUR v Latinské Americe, který byl zaměřen na zlepšení hygieny a životního prostředí v Panama City. Úvěrové linky na podporu rozvoje soukromého sektoru představovaly 28 % všech úvěrů, z čehož hlavní díl byl poskytnut ve Středomoří: Jordánsku, Libanonu, Sýrii a Tunisku. Úvěrové linky k podpoře malých a středních podniků tvořily více než polovinu celkového objemu úvěrů v roce 2007 ve Středomoří. Druhou největší skupinou příjemců byly předvstupní země (Bosna a Hercegovina, Srbsko a Turecko), na které připadlo 40 % celkového objemu úvěrů. Průmysl a služby byly zastoupeny jedním projektem v Jižní Africe, a to na rozšíření továrny na dřevotřískové desky a dřevovláknitých desek střední hustoty, a jedním projektem v Turecku na posílení vědeckovýzkumných kapacit země. Toto kombinované odvětví představovalo 11 % celkového objemu úvěrů. Na dopravní infrastrukturu , včetně železniční a silniční, přístavů a infrastruktury městské dopravy, připadla třetina celkového objemu úvěrů poskytnutých podle mandátu v roce 2007. Většina (65 %) úvěrů pro odvětví dopravy směřovala do předvstupních zemí, jmenovitě do Turecka, Srbska, Bosny a Hercegoviny a Albánie. 76 % těchto úvěrů v předvstupních zemích se spotřebovalo na výstavba nebo zkvalitňování železniční infrastruktury a 24 % se použilo na rozvoj dopravních os k propojení s transevropskými sítěmi. Záměrem prvních úvěrů poskytnutých ve východních sousedních zemích (Ukrajina a Moldavsko) byla rovněž obnova infrastruktury silničních os k napojení na hlavní transevropské sítě. Spolu s těmito dvěma operacemi připadlo 34 % celkového objemu úvěrů v oblasti dopravy na rozšíření dopravních transevropských sítí. Další dva dopravní projekty byly financovány v souladu s mandátem v Maroku (výstavba placeného úseku dálnice) a v Uruguaji (rozšíření soukromého kontejnerového terminálu v přístavu Montevideo). 8 % všech úvěrů spotřebovalo odvětví telekomunikací, a to na financování dvou projektů v Latinské Americe. Projekt v Peru zahrnuje nákup a instalaci systémů k zajištění telefonického spojení, vysokorychlostního internetu, přenosu dat, placené kabelové a satelitní televize a služeb VSAT. Projekt v Brazílii se zabývá instalací, uvedením do provozu a provozem sítě GSM overlay network s cílem migrovat ze sítě CDMA do sítě GSM. Předním příjemcem přímých zahraničních investic EU je v rámci nově industrializovaných zemí region Asie a Latinské Ameriky (ALA). V souladu s parametry mandátů pro ALA tedy podstatná část úvěrových aktivit EIB směřovala na podporu přítomnosti EU prostřednictvím přímých zahraničních investic. Přidanou hodnotu svých operací hodnotí EIB na základě rámce založeného na těchto třech pilířích[6]: Pilíř č. 1 – shoda s cíli politiky a přínos k nim; Pilíř č. 2 – kvalita a prospěšnost projektu a Pilíř č. 3 – finanční a nefinanční přínos EIB k projektu. Každá jednotlivá úvěrová operace se hodnotí podle tohoto rámce a s pomocí sady relevantních ukazatelů. Podle EIB se 84 % jejích operací sjednaných v rámci mandátu v roce 2007 ve vysoké míře shodovalo s cíli a prioritami mandátu a významně přispělo k jejich naplnění. Odráží se to v ratingu „high (vysoký)“, který byl přiznán pilíři č. 1. V pilíři č. 2 bylo ratingem „high“ hodnoceno 39 % projektů; rating „střední (medium)“ byl přidělen 55 % projektů. Přínos EIB v pilíři č. 3 byl v 81 % projektů hodnocen jako „vysoký (high)“ a v 16 % jako „střední (medium)“. 3.3.4. Spolupráce s Komisí Rozhodnutí Rady 2006/1016/ES vyzývá Komisi a EIB, aby posílily shodu kroků EIB s politikami EU, hlavně cestou pravidelného a systematického dialogu a včasných konzultací o politikách, strategiích a vhodných projektech. EIB a Komise za tímto účelem podepsaly dne 26. května 2008 zvláštní memorandum o porozumění, v němž vymezily podmínky takové posílené spolupráce. V zájmu důslednější celkové podpory EU v regionech pokrytých mandátem vnějšího úvěrování se hledají příležitosti k vhodnému spojení úvěrů EIB a rozpočtových prostředků EU, mimo jiné prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci (NPP), evropského nástroje sousedství a partnerství a v případě Jižní Afriky prostřednictvím nástroje pro rozvojovou spolupráci. S cílem posílit finanční podporu poskytovanou z vlastních zdrojů EIB ve prospěch středomořského regionu EIB spravuje rozpočtové prostředky EU ve třech oblastech: technická pomoc, rizikový kapitál a úrokové dotace spojené s vybranými úvěry EIB, jak je podrobně uvedeno v bodě 2.11 přílohy. Komise a EIB navíc spolupracovaly na zřízení investiční facility sousedství Evropské unie, která bude mobilizovat další prostředky na infrastrukturální projekty hlavně v odvětví energetiky, dopravy a životního prostředí v celé oblasti evropské politiky sousedství poskytováním grantové podpory pro úvěrové operace EIB a dalších veřejných finančních institucí EU. K těsné spolupráci mezi Komisí a EIB dochází též v souvislosti s finančními nástroji EU, jimiž se podporují země západního Balkánu v rámci předvstupního nástroje (NPP). 3.3.5. Spolupráce s dalšími mezinárodními finančními institucemi V průběhu roku 2007 EIB aktivně sledovala politiku zaměřenou na zvyšování efektivity svých operací cestou dalšího posilování a rozvíjení operativního partnerství s dalšími mezinárodními finančními institucemi. Tripartitní dohoda mezi Komisí, Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) a EIB, podepsaná koncem roku 2006 za účelem operativní spolupráce ve východní Evropě, na jižním Kavkazu, v Rusku a ve střední Asii, se začala provádět v roce 2007 intenzivním dialogem mezi těmito třemi institucemi a vytvořením společného seznamu vhodných projektů. EIB a EBRD mají také těsné propojení na další iniciativy a partnerství (např. iniciativu ve formě technické pomoci v rámci regionální politiky EU pod názvem Společná pomoc při podpoře projektů v evropských regionech (JASPERS)). V průběhu roku 2007 EIB dále navázala formální spolupráci s dalšími mezinárodními finančními institucemi v oblasti životního prostředí: mnohostranný fond uhlíkového kreditu (Multilateral Carbon Credit Fund) s EBRD, uhlíkový fond pro Evropu (Carbon Fund for Europe) zřízený spolu se Světovou bankou a uhlíkový program (Carbon Program) EIB-KfW (Kreditanstalt für Wiederaufbau). Závěrem, během Fóra EIB v Ljubljaně zahájil činnost fond uhlíkového kreditu Post-2012 (Post-2012 Carbon Credit Fund), který je přímým výsledkem probíhající spolupráce v oblasti klimatické změny mezi EIB a třemi předními evropskými národními finančními institucemi, tj. Instituto de Crédito Oficial, KfW a Nordic Investment Bank (NIB). EIB, EBRD, CEB, NIB a Nordic Environment Finance Corporation nadále vyznávají ustanovení evropských zásad ochrany životního prostředí (European Principles for the Environment), které neochvějně podporuje i Komise. Další podrobnosti jsou v bodě 2.9 přílohy. 4. DOPAD ÚVĚRŮ NA ROZPOČET Poskytování úvěrů má dopad na rozpočet Evropské unie, pokud jsou tyto úvěry spojeny se zárukami Společenství, úrokovými subvencemi nebo zvláštními podmínkami srovnatelnými s rizikovými operacemi věřitele. 4.1. Rozpočtové záruky Dne 22. prosince 2004 Rada rozhodla o změně rozhodnutí 2000/24/ES s cílem přihlédnout k rozšíření Evropské unie a evropské politice sousedství (rozhodnutí Rady 2005/47/ES[7]). Záruka Společenství je omezena na 65 % celkové výše poskytnutých úvěrů s připočtením všech souvisejících částek (oproti 70 % podle obecného mandátu 1997–2000). Dne 22. prosince 2004 Rada dále poskytla EIB záruku Společenství na ztráty z úvěrů na některé druhy projektů v Rusku, na Ukrajině, v Moldavské republice a v Bělorusku (rozhodnutí Rady 2005/48/ES)[8]. Celkový strop otevřených úvěrů činí 500 milionů EUR a EIB obdrží výjimečnou 100% záruku Společenství. Lhůta záruky uplynula dne 31. ledna 2007 a byla automaticky prodloužena o šest měsíců, jelikož k tomuto dni nebylo dosaženo úvěrového stropu. V průběhu roku 2007 (poslední rok obecného mandátu 2000–2006) podepsala EIB úvěrové smlouvy ve výši 1 595 milionů EUR, čímž celková výše úvěrů poskytnutých v rámci tohoto mandátu dosáhla 19 587 milionů EUR (což odpovídá 98 % stropu ve výši 20 060 milionů EUR)[9]. Podrobně je situace týkající se záruk popsána v pololetní zprávě Komise o zárukách krytých ze souhrnného rozpočtu[10]. Dne 19. prosince 2006 Rada poskytla EIB záruku Společenství na ztráty z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (rozhodnutí Rady 2006/1016/ES)[11]. Záruka Společenství je omezena na 65 % celkové výše vyplacených úvěrů a poskytnutých záruk po odečtení splacených částek a s připočtením veškerých souvisejících částek. Maximální strop pro úvěrové operace EIB uskutečněné v rámci tohoto mandátu v letech 2007–2013 činí 27 800 milionů EUR, přičemž tato částka se skládá ze základního stropu ve výši 25 800 milionů EUR a z nepovinného mandátu ve výši 2 000 milionů EUR, o jehož aktivaci rozhodne Rada podle výsledku přezkumu v polovině období v roce 2010. V rámci nového mandátu bylo v roce 2007 poskytnuto 1 898 milionů EUR (viz bod 2.3 a tabulka v bodě 2.4 přílohy). 4.2. Jiné činnosti Úrokové subvence byly poskytnuty v rámci řady programů Společenství jak v EU, tak za jejími hranicemi. Většina těchto programů byla dokončena a nemá již žádný dopad na rozpočtové výdaje. Tabulka 2.19 obsahuje seznam programů, které ještě probíhají, a výši úrokových subvencí vyplacených během let spadajících do přezkumu. Jak se podrobněji uvádí v bodě 2.11 přílohy, v roce 2007 sjednala EIB sedm operací rizikového kapitálu v rámci rozpočtu MEDA, čímž nabyla závazky v celkové výši 46,5 milionů EUR, a dále 24 operací ve formě technické pomoci o celkové hodnotě 17,5 milionů EUR. [1] Rozhodnutí Rady 97/256/ES ve znění rozhodnutí Rady 98/348/ES a 98/729/ES pro období od 1.2.1997 do 31.1.2000 (dále jen „obecný mandát 1997–2000“) a rozhodnutí Rady 2000/24/ES ve znění rozhodnutí Rady 2000/688/ES, 2000/788/ES, 2001/778/ES, 2005/47/ES a 2006/174/ES pro období od 1.2.2000 do 31.1.2007 (dále jen „obecný mandát 2000–2006“). Rozhodnutí Rady 1999/786/ES (projekt rekonstrukce a obnovy Turecka po zemětřesení (TERRA)) představuje rozšíření obecných mandátů. Rozhodnutí Rady 2001/777/ES dále zavedlo zvláštní úvěrování vybraných ekologických projektů v ruské oblasti Baltské pánve v rámci Severní dimenze. Rozhodnutí Rady 2005/48/ES zavedlo zvláštní mandát pro některé druhy projektů v Rusku a v západních nových nezávislých státech (Ukrajina, Moldavská republika a Bělorusko). Rozhodnutí Rady 2006/1016/ES zavedlo nový obecný mandát na období od 1.2.2007 do 31.12.2013 („obecný mandát 2007–2013“). [2] SEK(2007)[…] [3] Jelikož v roce 2002 pozbyla platnosti Smlouva o ESUO, nedošlo k žádným novým výpůjčkám jménem ESUO. [4] Rozhodnutí Rady 77/270/Euratom ve znění rozhodnutí Rady 94/179/Euratom. Strop pro půjčky k financování úvěrů poskytovaných Euratomem byl původně stanoven v rozhodnutí Rady 77/271/Euratom. Poté byl strop různými novelami tohoto rozhodnutí zvýšen, z nichž ta poslední (rozhodnutí Rady 90/212/Euratom) jej zvýšila o 1 miliardu ECU na 4 miliardy ECU. [5] Dosud nezveřejněno za rok 2007. Pokud jde o rok 2006, viz KOM/2007/0493 v konečném znění. [6] Viz také body 2.6–2.8 přílohy. [7] Úř. věst. L 21, 25.1.2005, s. 9. [8] Úř. věst. L 21, 25.1.2005, s. 11. [9] Kumulované sjednané úvěry očištěné o zrušené úvěry (včetně TERRA a Turkey Special Action Program). [10] KOM(2007) 66 a SEK(2007) 241. [11] Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 95.