EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 6.10.2011 
SEK(2011) 1131 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu NA ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY  
o Evropském sociálním fondu a o zrušení na řízení (ES) č. 1081/2006 
{KOM(2011) 607 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1130 v kone čném znění}  
              
                    {COM(2011) 608 final} 
         {COM(2011) 609 final}             
 
CS 2   CS SHRNUTÍ  POSOUZENÍ  DOPADŮ 
PROCEDURÁLNÍ OTÁZKY A KONZULTACE ZÚ ČASTNĚNÝCH STRAN  
Evropský sociální fond (ESF) spadá spole čně s Evropským fondem pro regionální rozvoj, 
Fondem soudržnosti, Evropským zem ědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským 
námořním a rybá řským fondem do spole čného strategického rámce. Tyto finan ční nástroje 
jsou upraveny prost řednictvím na řízení, kterým se stanoví spole čná ustanovení o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, Evropském so ciálním fondu, Fondu soudr žnosti, Evropském 
zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námo řním a rybá řském fondu, které 
spadají do spole čného strategického rámce, a kter ým se stanoví obecná ustanovení 
o Evropském fondu pro regionál ní rozvoj, Evropském sociál ním fondu a Fondu soudržnosti 
a kterým se ruší na řízení (ES) č. 1083/2006 (na řízení o spole čných ustanoveních). Pro 
nařízení o spole čných ustanoveních i pro zvláštní na řízení byla vypracována posouzení 
dopadů, přičemž v posouzení dopad ů obecného na řízení se diskutovalo o p řidané hodnot ě 
evropské politiky, jejím uskute čňování a výsledcích. Posouzení dopad ů pro ESF se zam ěřuje 
na budoucí oblast p ůsobnosti nástroje, jakož i jeden sp ecifický aspekt zjednodušení, 
konkrétně na způsob účtování náklad ů. Ostatní aspekty byly zahrnuty do posouzení dopad ů 
nařízení o spole čných ustanoveních. 
Posouzení dopad ů pro ESF rovn ěž rozebírá, jak skloubit finan ční nástroje, které má 
k dispozici G Ř pro zam ěstnanost, sociální v ěci a sociální za čleňování, zejména vlastní 
Evropský sociální fond (ESF), Evropský fond pro p řizpůsobení se globalizaci  (EFG), program 
PROGRESS, sí ť EURES a evropský nástroj pro mikrofinancování PROGRESS. 
1.1. Konzultace a odborná stanoviska 
Byly uskute čněny rozsáhlé ve řejné konzultace, a to jak o politice soudržnosti jako celku1, tak 
i konkrétn ěji o ESF. Odborné poradenství poskytla ad hoc  skupina výboru ESF pro 
budoucnost Evropského sociálního fondu. Tato neformální skupina odborník ů z členských 
států a z řad sociálních partner ů se v období od prosince 2009 do b řezna 2011 sešla sedmkrát. 
Kromě toho stálé pracovní kontakty s řídícími orgány a jinými zú častněnými stranami 
(například prost řednictvím monitorovacích výbor ů pro programy ESF nebo technické 
pracovní skupiny pro ESF) pomoh ly získat znalosti o b ěžných těžkostech a problémech 
během procesu realizace.  
Na konferenci „Utvá ření budoucnosti ESF – ESF a Evropa 2020“, která se konala v Bruselu 
ve dnech 23. a 24. června 2010, se setkalo více než 450 zástupc ů na vysoké úrovni 
z veřejných orgán ů, z řad sociálních partner ů a z řad občanské spole čnosti na evropské a 
vnitrostátní úrovni, jakož i ze t řetích zemí2. V prosinci 2010 se uskute čnily zvláštní 
konzultace, pokud jde o budoucnost ESF, s nevládní mi organizacemi a sociálními partnery. 
                                                 
1 Viz posouzení dopad ů nařízení o spole čných ustanoveních. 
2 Zpráva z konference je k dispozici na internetové adrese: 
http://ec.europa.eu/employment_social/esf/docs/100907-conference-report-final_en.pdf . 
 
CS 3   CS Dne 7. října 2010 p řijal Evropský parlament usnesení  o budoucnosti politiky soudržnosti3 
a ESF4. Na žádost Komise Hospodá řský a sociální výbor (dne 15. b řezna 20115) i Výbor 
regionů (dne 30. b řezna 20116) přijaly průzkumná stanoviska. Krom ě toho vydaly stanoviska i 
Výbor pro zam ěstnanost (Employment Committee, EMCO)7 a Výbor pro sociální ochranu 
(Social Protection Committee, SPC)8, podobně jako to u činil výbor ESF, v červnu 2010 
a březnu 20119. 
V zájmu diskuze o budoucnosti EFG se ve dnech 25. a 26. ledna 2011 a 8. b řezna 2011 
konaly dv ě konference zú častněných stran10. Prostřednictvím dotazník ů se v srpnu a říjnu 
2010 a v únoru 2011 zjiš ťovalo stanovisko odborník ů. Setkání odborník ů se konala v zá ří 
2010 a v b řeznu 2011. V zá ří 2010 p řijal Evropský parlament usnesení11 o fungování 
a financování EFG. 
Jako sou část přezkumu stávajícího programu PROGRESS zorganizovala Komise 
dvoustupňové konzultace: pracovní skupinu sdružující klí čové představitele zú častněných 
stran12 a veřejnou on-line konzultaci, která prob ěhla v dubnu až kv ětnu 2011. Na zasedáních 
pracovní skupiny sít ě EURES a vedoucích p ředstavitel ů veřejných služeb zam ěstnanosti, 
které se uskute čnily v roce 2011, se diskutovalo zejména o budoucnosti sít ě evropských 
služeb zam ěstnanosti (EURES). 
                                                 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/ge tDoc.do?type=TA&re ference=P7-TA-2010-
0356&language=EN&ring=B7-2010-0539 . 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//EN . 
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx?  
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa. eu/pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa . 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en . 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=en. 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=en&eventsId=320&furtherEvents=yes . 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-
0236&language=EN. 
12 Vnitrostátní orgány, sociální partne ři a sítě organizací ob čanské spole čnosti na úrovni EU. Skupina se 
setkala dvakrát v lednu a únoru roku 2011. 
 
CS 4   CS VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Společnost v Evrop ě čelí mnohým výzvám vyplývajícím z v ětší celosv ětové konkurence, 
rychlého tempa technologického pokroku, demografických trend ů a změn klimatu13. Tyto 
výzvy byly ješt ě posíleny sou časnou hospodá řskou a finan ční krizí, která vedla k rekordním 
úrovním nezam ěstnanosti v n ěkterých členských státech, zejména mezi nejzraniteln ějšími 
skupinami obyvatel a mladými lidmi. Sou časně stále přetrvávají nedostatky v oblasti 
dovedností pracovník ů a nízká mobilita pracovních sil. 
Mnohé členské státy a regiony čelí obtížím p ři uskutečnění přechodu ke konkuren čnějším 
činnostem, a existují stále zna čné rozdíly v zam ěstnanosti, sociálním za členění, úrovni 
ochrany zdraví a dostupnosti a p řístupnosti vzd ělání. 
Krize rovn ěž zdůraznila úzké vazby a p řesahy mezi hospodá řstvími zemí EU-27, zejména 
v oblasti eurozóny, což znamená, že reformy či absence reforem v jedné zemi ovliv ňují 
výkonnost jiných. Evropská finan ční podpora m ůže pomoci p ři koordinaci úsilí zam ěřeného 
na rozvoj a zavád ění aktivních politik trhu práce, ú činného celoživotního u čení, nástroj ů 
podporujících pracovní mobilitu a odpovídajících systém ů sociálního zabezpe čení. Je 
zapotřebí akce na evropské úrovni, a to tím spíše, že nedostatek hospodá řské, sociální 
a územní soudržnosti by bránil Evropské unii v dalším rozvoji a podkopával by legitimitu EU 
v očích jejích ob čanů. 
Zajištění rovné ochrany v zam ěstnání pro evropské ob čany, zvlášt ě v odvětvích 
považovaných za riziková a v p řípadě nejvíce zranitelných kategorií pracovník ů (mladí lidé, 
pracovníci se smlouvou na dobu ur čitou, málo kvalifikovaní pracovníci, p řistěhovalci atd.), 
vyžaduje posílení právních p ředpisů EU.  
Zúčastněné strany se obecn ě shodují na tom, že jednot livé nástroje mohou kladn ě přispět k 
zaměstnanosti a sociálnímu za čleňování, což potvrzují i hodnocení a studie. A čkoli je obtížné 
kvantifikovat evropskou p řidanou hodnotu podpory poskytnut é na evropské úrovni, 
kvalitativní analýza p řináší přesvědčivé důkazy, že ESF m ěl vliv nejen z hlediska kvality 
aktivních politik na trhu práce, zejména v mnoha zaostávajících členských státech 
a regionech, ale také z hlediska množství. 
Pokud však jde o provád ění, není situace tak jednozna čná. V sou časném období za čaly 
programy ESF pozd ě a skutečné sazby plateb jsou nižší než sazby v obdobném čase 
v předcházejícím programovém období. Míra chybovos ti se snížila, ale je stále nad prahem 
významnosti stanoveným Evropským ú četním dvorem, což nazna čuje, že stále existuje ur čitá 
možnost zjednodušení a zefektivn ění realizace. Pokud jde o EFG, tento nástroj byl 
koncipován jako nouzový, a zatímco jeho usta novení na pomoc postiženým pracovník ům jsou 
skutečně velmi flexibilní, je t řeba zkrátit pr ůměrnou dobu 11 m ěsíců potřebnou pro poskytnutí 
pomoci. Na r ůzné nástroje p římého řízení má nep říznivý vliv skute čnost, že jsou vykonávány 
nezávisle na sob ě a na ESF, i když odborníci a zaintere sované strany potvrzují, že mnohé cíle, 
které se jimi mají dosáhnout, jsou všeobecn ě platné.  
Opatření na úrovni EU  je oprávn ěné z důvodu zásady subsidiarity, cíl ů stanovených 
v článku 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), článku 175 SFEU, který výslovn ě 
vyzývá EU, aby na tyto cíle vyu žívala strukturální fondy, a cíl ů Evropského sociálního fondu 
(ESF), definovaných v článku 162 SFEU. Právní základ pro EFG je t řetí pododstavec článku 
                                                 
13 KOM(2010) 2020. 
 
CS 5   CS 175 Smlouvy o fungování Evropské unie,  jenž stanoví další zvláštní činnosti mimo oblast 
strukturálních fond ů. Právním základem programu PROGRESS  jsou články 149 a 153 
SFEU, které stanoví koordina ci politiky v oblasti zam ěstnanosti a sociální oblasti14. 
Současným právním základem pro nástroj mikrofinancování Progress  je třetí pododstavec 
článku 175 SFEU. EURES  vychází z článku 45 SFEU, jehož cílem je zabezpe čit volný pohyb 
pracovník ů, což je jedna ze čtyř svobod zakotvených ve SFEU. 
CÍLE 
Obecným cílem finan čních nástroj ů na podporu trhu práce a sociálního za čleňování je 
podpora EU p ři rozvoji inteligentní a udržiteln é ekonomiky podporující za členění 
a dosažení vysoké úrovn ě zaměstnanosti, produktivity a sociální soudržnosti , tj. plně 
přispívat ke strategii Evropa 2020 v souladu s ustanoveními aktu o jednotném trhu z dubna 
201115
.  
1.2. Specifické cíle 
Spolu se zast řešujícím specifickým cílem zajistit soudržnost mezi r ůznými nástroji má každý 
nástroj své vlastní specifické cíle. 
V případě ESF jsou t ěmito cíli podpora i) zam ěstnanosti a mobility, ii) znalostí v oblasti 
vzdělávání a odborné p řípravy, iii) sociálního za čleňování a iv) institucionální kapacity. 
Plnění těchto cílů bude sledováno pomocí čtyř ukazatelů v rámci strategie Evropa 2020 a cíl ů, 
které jsou p římo relevantní pro nástroje v oblasti trhu práce a sociálního za čleňování. Cíle pro 
ESF nemohou být stanoveny na úrovni  EU, protože se jejich provád ění řídí národními 
a regionálními opera čními programy. ESF a EFG také nep římo přispívají k ostatní cíl ům 
politik, jako je p řechod k nízkouhlíkovému hospodá řství odolnému v ůči změnám klimatu a 
digitální agenda. 
Specifický cíl pro EFG je podporovat pracovníky, kte ří byli propušt ěni v důsledku 
významných strukturálních zm ěn. 
Specifické cíle pro nástroje p římého řízení vyplývají z prá vního základu, který oprav ňuje 
k provádění opatření EU, a budou zohledn ěny v legislativních návrzích. Pro ú čely tohoto 
posouzení dopad ů má největší význam specifický cíl zam ěřený na lepší soudržnost a ú činnost 
politiky prost řednictvím pr ůřezových opat ření nap říč různými aspekty činností 
a prostřednictvím dopl ňkovosti s dalšími finan čními nástroji EU, zvlášt ě ESF.  
1.3. Operativní cíle 
Operativním cílem pro ESF je zjednodušení postup ů. Míra zjednodušení se posuzuje na 
základě následujících ukazatel ů: i) čerpání (cíl: 100  % nebo žádné automatické zrušení 
závazku), ii) chybovost (cíl: mén ě než 2  %), a iii) použití zjednodušených nákladových 
možností (cíl: nejmén ě 75  % celkových náklad ů na poskytnutou finan ční pomoc). Obsahové 
operativní cíle mají být definovány v opera čních programech. 
                                                 
14 Sou časný program Progress má ve skute čnosti trojí právní základ. Opat ření provád ěná na základ ě 
článku 19 SFEU však spadají do oblasti pravomoci G Ř JUST a budou zahrnuty v jeho programech na 
období po roku 2013. 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_en.htm. 
 
CS 6   CS V případě EFG jsou operativními cíli rychlejší poskytování podpory propušt ěným 
pracovník ům (za mén ě než 8 m ěsíců) a snaha o to, aby alespo ň 50 % pracovník ů, kteří 
obdrželi podporu, si našlo nové a stabilní zam ěstnání do 12 m ěsíců.  
Operativní cíle jsou rovn ěž definovány pro nástroje p římého hospoda ření.  
MOŽNOSTI POLITIKY  
Posuzované možnosti se týkají t ěchto aspekt ů: i) oblast p ůsobnosti ESF, ii) možnosti 
zjednodušení ú čtování náklad ů v rámci ESF, iii) status EFG a jeho vazba na ESF, iv) vztah 
mezi nástroji p římého řízení a vazbou na ESF. Spektrum zvažovaných možností pro každý 
aspekt bylo stanoveno na základ ě dialogu se zú častněnými stranami a doporu čení získaných 
z výzkumu v této oblasti. 
Pokud jde o oblast p ůsobnosti ESF, možnosti se pohybují v rozmezí od úzkého zam ěření na 
zaměstnání a mobilitu na daleko širší oblast p ůsobnosti, v četně opatření na podporu p říjmu. 
Hlavní rozdíly mezi možnostmi zjednodušení spo čívají v rozsahu, v jakém je možné nebo 
nutné zavést jednotlivé možnosti zjednodušené ho financování a zda je možné provázat je 
s výsledky. Tento aspekt odrazem diskuze v rámci posouzení dopadu na řízení o spole čných 
ustanoveních pro Evropský fond pro regionáln í rozvoj (EFRR), Fond soudržnosti (FS) 
a Evropský sociální fond (ESF). 
Pokud jde o EFG16, možnosti se pohybují v rozmezí od zachování sou časného stavu až po 
vytvoření vlastního rozpo čtu, a to bu ď v rámci ESF nebo jakožto samostatný nástroj.  
Pokud jde o možnosti zvažované pro nástroje p římého řízení, jedná se o zachování 
současného stavu, jednotný in tegrovaný program p římého řízení a integraci nástroj ů přímého 
řízení v rámci ESF. 
Možnost neposkytnutí žádných finan čních prost ředků byla zavržena v rané fázi. Tato možnost 
by znamenala, že evropská finan ční podpora pro aktivní politiky trhu práce, ú činné 
celoživotní u čení, podporu mobility pracovních sil a modernizaci systém ů sociální ochrany by 
byla přerušena. To by každoro čně přímo ovlivnilo miliony ob čanů, ukončilo nejvíce 
hmatatelné vyjád ření solidarity EU a výrazn ě omezilo schopnost EU podporovat cíle v oblasti 
zaměstnanosti a sociální politiky. 
ANALÝZA A POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Tato analýza je p ředevším kvalitativní a zam ěřuje se na hospodá řské a sociální dopady. Velmi 
všeobecně řečeno, všechny nástroje mají usnad ňovat nebo zmír ňovat změny v hospodá řských 
strukturách, v četně struktury zam ěstnanosti. Jak je uvedeno v oddíle týkajícím se cíl ů, ačkoliv 
by politika zam ěstnanosti a sociální politika m ěla zjednodušit p řechod k nízkouhlíkovému 
hospodářství, tyto dopady závisí na jejich konkrétním provedení a nikoliv p římo na právních 
ustanoveních.  
                                                 
16 Nedávno p řijatý návrh víceletého finan čního rámce na období 2014–2020 rozší řil oblast p ůsobnosti 
EFG tak, aby zahrnovala pomoc zem ědělcům, jejichž živobytí m ůže být ovlivn ěno globalizací. Tím se 
zohlednila pot řeba usnadnit nezbytné úpravy vyžadované na základ ě mezinárodních obchodních dohod. 
 
CS 7   CS 1.4. Oblast působnosti ESF 
Z ekonomického hlediska skute čnost, že se ESF úzce zam ěřuje na politiky a činnosti, které 
směřují přímo k zam ěstnanosti (v četně podpory vzd ělávání, ale pouze vysokoškolského 
a odborného vzd ělávání), zajiš ťuje již předem, že se ESF soust ředí na hospodá řsky významné 
úkoly. Ze zam ěření na pracovní trh by však vyplývalo zam ěření na jednotlivce, p řičemž 
překážky zam ěstnanosti mohou spo čívat například v domácnostech. Zam ěření ESF výhradn ě 
na začlenění se na trh práce a na odbornou p řípravu je pravd ěpodobně příliš úzké. 
Na druhé stran ě spektra rozší ření působnosti ESF do té míry, že by zahrnovalo podporu 
příjmu, se nesetkává s p řílišným ohlasem. Výdaje členských stát ů a regionálních orgán ů na 
pasivní opat ření jsou řádově vyšší než finan ční prostředky, které jsou potenciáln ě dostupné 
pro ESF17. Poskytování podpory p říjmu je navíc v první řadě a zejména povinností 
jednotlivých zemí či regionů. Podpora pasivních opat ření by zm ěnila charakter ESF a mohla 
by i porušovat ustanovení Smlouvy. Každou částku vynaloženou na pasivní opat ření navíc 
nelze použít na jiná opat ření, kde by mohla vzniknout evropská p řidaná hodnota. 
Jednotlivé možnosti, pokud jde o rozsah p ůsobnosti ESF, jsou také analyzovány z hlediska 
jejich přínosu ke specifickým cíl ům ESF. Skute čné příspěvky budou záviset na rozhodnutích 
o financování ur čujících, kolik prost ředků se vyčlení na danou oblast politiky. Tato 
rozhodnutí musí být p řijímána v rámci jednání o opera čních programech, provád ěných 
s členskými státy. Posouzení je tedy kvali tativní a vychází z hierarchie cíl ů. 
Upřednostňovanou možností je široká oblast p ůsobnosti ESF, která ovšem nezahrnuje 
opatření k podpo ře příjmů. U této možnosti se pravd ěpodobně zvýší efektivita, protože se na 
ní může podílet více aktér ů a programy mohou být snadn ěji přizpůsobeny místním pot řebám 
a zavedeným systém ům provád ění. 
                                                 
17 Během programového období 2007–2013 byl pro ESF k dispozici rozpo čet ve výši tém ěř 76 miliard 
EUR. Víceletý finan ční rámec stanoví, že na sedmileté programové období 2014–2020 by m ěl mít ESF 
k dispozici nejmén ě 84 miliard EUR. 
 
CS 8   CS Tabulka 1. Porovnání možností, pokud jde o oblast p ůsobnosti 
 Specifické cíle  
Možnosti  Zaměstnanost  Vzdělávání  Začlenění Budování 
institucionálních 
kapacit  Alternativní 
náklady  
1.1 – Žádná 
změna 
politiky  0 0 0 0 0 
1.2 – 
Zaměření na 
zaměstnanost  + -- -- -- + 
1.3 – Široký 
rozsah 
působnosti  = = + ++ - 
1.4 – Široký 
rozsah 
působnosti 
včetně 
pasivních 
opatření -- - - + - 
Vysvětlivky: + znamená zvýšení dopadu (nebo výhodnosti náklad ů) ve srovnání s „ žádnou zm ěnou politiky “; -
 znamená snížení dopadu (nebo výhodnosti náklad ů) 
1.5. Zjednodušení 
Jednotlivé možnosti se liší tím, do jaké mí ry jsou zavedeny normalizované systémy výpo čtu a 
úhrady náklad ů, a zda mohou či nemohou být provázány s výsledky. V p řípadě „žádné zm ěny 
politiky“ s dobrovolným používáním takových systém ů řídící orgány pravd ěpodobně 
postupně začnou tyto možnosti více využívat. V rámci možnosti 3 by se všechny platby 
vázaly na p ředem dohodnuté úrovn ě výsledků. I když by to mohlo zjednodušit provád ění 
programů, je pravd ěpodobné, že by se jejich formulování podstatn ě zkomplikovalo. Pot řeba 
dohody na úrovních výsledk ů by mohla mít za následek vybírání nejp říznivějších výsledk ů a 
odrazovala by od inovativn ějších činností. Možnost 2 nabízí – v porovnání s možnostmi 1 a 3 
– větší pružnost, protože řídícím orgán ům ponechává nejširší škálu možností, jak zavést 
zjednodušení, kterým d ůvěřují a které vyhovují jejim pot řebám. Tato možnost by m ěla přinést 
z hlediska tohoto opera čního cíle nejlepší výsledek, a proto se up řednostňuje. 
Tabulka 2. Porovnání možností zjednodušení  
 2.1 – Žádná zm ěna 
politiky  2.2 – Pom ěrný přístup 2.3 – Normativní 
přístup 
Účinnost  0 ++ + 
Flexibilita  0 + - 
Administrativní zát ěž  0 + - 
Vysvětlivky: + znamená zlepšení v porovnání s „ žádnou zm ěnou politiky “; - znamená zhoršení.  
 
CS 9   CS 1.6. Vztah mezi EFG a ESF 
Začlenění EFG do rámce ESF nebo jeho zm ěna na samostatný nástroj,  který má k dispozici 
svůj vlastní rozpo čet, by pravd ěpodobně umožnilo rychlejší poskytování pomoci, než je 
v současnosti možné. Zm ěnilo by to však charakter a profil pomoci, která by se m ěla nadále 
poskytovat ve výjime čných případech. Bylo by to rovn ěž spojeno s v ětší nepružností, pokud 
jde o využití rozpo čtu, přičemž skute čné potřeby jsou ze své povahy vysoce nep ředvídatelné. 
Možnost „žádná zm ěna politiky“ nabízí nejv ětší flexibilitu a nevylu čuje další reformy 
k urychlení rozhodovacího procesu.  
Tabulka 3. Porovnání možností, pokud jde o EFG  
 3.1 – Žádná zm ěna 
politiky  3.2 — Za členění EFG do 
rámce ESF  3.3 — Samostatný fond 
s vlastní rozpo čtovou 
linií 
Rychlost poskytování 
pomoci  0 + + 
Účinnost  0 - - 
Účelnost  0 0 0 
 
1.7. Propojení mezi Evropským sociálním fondem a nástroji p římého řízení 
Výsledky dosažené v rámci programu PROGRESS js ou východiskem pro politické iniciativy, 
které se v relevantních p řípadech opírají o vlastní posouzení dopad ů. Posouzení sociálních, 
environmentálních a hospodá řských dopad ů musí být provedeno na úrovni t ěchto politických 
iniciativ. Analýza jednotlivých možností a jejich následné po rovnání se proto omezuje pouze 
na kritéria ú činnosti, efektivity a soudržnosti. 
V rámci možnosti „žádná zm ěna politiky “ by PROGRESS, EURES a evropský nástroj 
mikrofinancování i nadále existovaly jako sa mostatné nástroje vedle ESF. Tím by se 
nevyužila p říležitost ke zvýšení so udržnosti politik prost řednictvím propojení programu 
PROGRESS s podporou samostatné výd ělečné činnosti a podnikání, kter ou poskytuje nástroj 
mikrofinancování, s mobilitou pracovník ů v rámci EU podporovanou prost řednictvím 
EURES. Nedochází k r ůstu účinnosti, jež by mohla vz niknout racionalizací finan čních 
nástrojů. Ze všech t ěchto důvodů se možnost 4.1  nepoužije.  
Upřednostňovanou volbou je možnost 4.2.  V rámci této možnosti se požaduje vytvo ření 
nového integrovaného programu pro zam ěstnanost, sociální politiku a za čleňování, který 
sdružuje program PROGRESS, EURES a nást roj mikrofinancování. Tato možnost umož ňuje 
Komisi, aby zvýšila soudržnost politik a dopad jejích nástroj ů, které sledují spole čné cíle 
politiky. Ve srovnání s možností 4.1 umož ňuje rovněž zvýšení efektivity prost řednictvím 
racionalizace nástroj ů přímého řízení, zjednodušení jejich správy, pravidel a postup ů, a 
flexibilitu v p řidělování zdroj ů na měnící se politické priority. D ůraz je kladen na inovativní 
způsoby, jak reagovat na dlouhodobé so ciální problémy (vzájemné u čení, partnerství mezi 
subjekty ve řejného, soukromého a t řetího sektoru, investi ce do sociálních podnik ů). 
Součinnosti a dopl ňkovosti s Evropským sociálním fonde m by bylo možno lépe dosáhnout 
prostřednictvím odpovídající koordinace ze strany Komise, spíše než slou čením těchto 
nástrojů s ESF, jak je zvažováno v možnosti 4.3 .  
 
CS 10   CS Hlavní rozdíl mezi možnostmi 4.2 a 4.3  tkví v tom, že umož ňuje začlenit všechny t ři nástroje 
do ESF jako jeho složky pro p římé řízení. Výsledný jediný nástroj by ur čitě zlepšil soudržnost 
finanční podpory z rozpo čtu EU, zvýšil její objem (v četně části ESF) a zlepšil soudržnost v 
provádění. Naopak by se zvýš ilo riziko snížení ú činnosti z d ůvodu větší složitosti. Pro jediný 
nástroj by však byly pot řebné dvě hlavní části, které by byly provád ěny podle zcela odlišných 
pravidel řízení (tj. sdílené, p římé a spole čné řízení). Tato možnost navíc zahrnuje politická a 
institucionální rizika spojená s p řijetí nadm ěrně složitého na řízení o ESF. Možnost 4.3  by 
proto měla být vylou čena.  
Tabulka 4. Srovnání možností, pokud jde o nástroje p římého řízení  
 4.1 – Žádná zm ěna 
politiky  4.2 — Integrovaný 
program p římého řízení 4.3 — Integrace 
nástrojů přímého řízení 
v rámci ESF  
Účinnost  0 + - 
Kritické množství  0 + + 
Soudržnost a ú čelnost  0 ++ + 
Politické a 
institucionální rizika  0 + - 
Vysvětlivky: + znamená zlepšení v porovnání s „ žádnou zm ěnou politiky “; - znamená zhoršení.  
MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
1.8. ESF 
Podle stávajících na řízení o strukturálních fondech jsou za monitorování a hodnocení 
odpovědné v první řadě členské státy: jejich řídící orgány jsou povinny z řídit monitorovací 
systém a p ředkládat výro ční zprávy a záv ěrečnou zprávu o provád ění. Celkové rozd ělení 
odpovědnosti se nezm ění. V současném systému monitorování a hodnocení ESF však existují 
určité nedostatky: kvalita údaj ů je nerovnom ěrná, metody shromaž ďování údaj ů se mezi 
členskými státy zna čně liší a nejsou poskytovány žádné informace o mí ře podpory pro 
jednotlivce. Proto je obtížné vypracovat souh rnné výsledky na úrovni EU nebo posoudit 
dlouhodobé ú činky pomoci poskytované z ESF na jednotlivé ú častníky a na hospodá řství 
členských stát ů a systémy obecn ě. 
Na základ ě těchto skute čností se budoucí monitorovací  a hodnotící systém zam ěří na 
stanovení minimálních norem kvality  a zavedení souboru povinných spole čných ukazatel ů. 
To by mělo zajistit, že monitorování poskytne soli dní a spolehlivé údaje a že hodnocení se 
zaměří na posouzení ú činnosti a dopadu podpory z ESF. 
1.1. EFG 
Za monitorování a hodnocení jsou primárn ě odpovědné členské státy. V budoucnosti budou 
mít členské státy povinnost konkrétn ě monitorovat dosažení operativních cíl ů, pokud jde 
o počet osob, které si znovu našly práci po 12 a 24 m ěsících provád ění. Komise provede 
hodnocení v polovin ě období zam ěřené na posouzení ú činnosti a udržitelnosti výsledk ů, po 
kterém bude následovat hodnocení ex post . 
 
CS 11   CS 1.9. Integrovaný program pro zam ěstnanost, sociální politiku a za čleňování (agenda 
sociálního rozvoje) 
Integrovaný program pro zam ěstnanost, sociální politiku a za čleňování se bude i nadále 
zaměřovat na výsledky a úsp ěchy, spíše než na zdroje a činnosti. Za tímto ú čelem bude 
integrovaný program každoro čně monitorován, aby bylo možné posoudit pokrok p ři 
dosahování jeho specifických a operativních cíl ů na základ ě jasných ukazatel ů18 a také aby 
bylo možné provést veškeré nezbytné úpravy politiky a priorit financování. Integrovaný 
program bude rovn ěž předmětem hodnocení v polovin ě období a hodnocení ex post . Spojení 
tří nástrojů umožní Komisi zefektivni t postupy jejich hodnocení a sníží jejich náklady. 
                                                 
18 Ukazatele budou stanoveny v pr ůběhu hodnocení integrovaného programu provedeného ex ante .