Naše globální reakce na COVID-19 bude zahrnovat strategické cíle, které si EU vytyčila v oblasti životního prostředí a klimatu, jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu a Digitální agendě, které zůstávají plně v platnosti. Činnosti, jež v souvislosti s těmito cíli probíhají, ve skutečnosti posílí snahy o řešení krátkodobých a dlouhodobých problémů spojených s pandemií. Současná krize připomíná, že plné provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a Pařížské dohody má i nadále zásadní význam pro to, aby byl svět lépe vybaven pro budoucí systémové šoky.

V neposlední řadě budou opatření EU transparentní a fakticky podložená a budou bojovat proti veškerým pokusům o dezinformace uvnitř i vně EU. Doplní je koordinované komunikační kampaně s cílem informovat o naší angažovanosti a spolupráci s partnery v době krize. EU bude rovněž nadále spolupracovat s globálními on-line platformami s cílem usnadnit přístup ke spolehlivým zdravotním informacím (například od Světové zdravotnické organizace, WHO).

EU bude nadále podporovat a prosazovat řádnou správu věcí veřejných, lidská práva, právní stát, rovnost žen a mužů a zákaz diskriminace, důstojné pracovní podmínky, jakož i základní hodnoty a humanitární zásady. Zvláštní a mimořádná opatření nutná k omezení pandemie nesmí vést k ústupkům ze základních hodnot a zásad našich otevřených a demokratických společností. Kromě toho by se v rámci naší společné reakce na koronavirus neměla přijímat politická a investiční rozhodnutí, která by zhoršila stávající krize, jakými jsou úbytek biologické rozmanitosti či klimatická krize.

Reakce EU se bude i nadále přizpůsobovat vyvíjející se situaci. Tak jako jsme při vypuknutí pandemie poskytli materiální pomoc Číně, zaměříme se nyní na nejpostiženější země, které potřebují zdravotnickou podporu, jako jsou země v Africe, v sousedství EU, na západním Balkáně, na Blízkém východě a v severní Africe a v některých částech Asie, Latinské Ameriky a Karibiku. V centru zájmu budou nejzranitelnější osoby, včetně migrantů, uprchlíků, vnitřně vysídlených osob a jejich hostitelských komunit. Jde rovněž o ukázku řešení výzev společně s Afrikou. Nikdo, kdo potřebuje zdravotní péči a ochranu, by neměl zůstat opomenut.

EU dělá vše pro překonání koronavirové krize v Evropě. Je také v zájmu EU projevit solidaritu se zbytkem světa. Silná a globální evropská reakce spočívá v prosazování našich základních hodnot a zároveň i strategických zájmů. Blahobyt našich partnerů ve světě má význam pro každého Evropana. O své zdraví a bezpečnost se můžeme postarat pouze tehdy, budeme-li podporovat i ostatní. Náš boj proti viru v rámci EU může být úspěšný pouze tehdy, pokud virus porazíme v celosvětovém měřítku. Pro zvládnutí pandemie a jejích důsledků mají tedy o to důležitější význam silná partnerství Evropy po celém světě. Tato geopolitická Komise je připravena stát v čele tohoto úsilí.

Šíření koronavirové nákazy přerostlo v globální pandemii, jež si vyžádala desítky tisíc životů. Pandemie znamená velkou zátěž pro jednotlivé komunity. Zároveň sílí výzvy k sociální ochraně, omezuje se hospodářská činnost a jsou narušeny dodavatelské řetězce. Její důsledky budou dalekosáhlé. Poté, co se nákaza objevila nejdříve v Číně, se pandemie nyní rozšířila po Evropě a celém světě. Má dopad i na sociální stabilitu a bezpečnost.

·organizuje dodávky naléhavě potřebných osobních ochranných prostředků do partnerských zemí, jakož i materiální pomoc postiženým zemím prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie (např. materiální pomoc poskytnutá Číně během šíření nákazy a poté různým zemím západního Balkánu),

·bezprostředně podporuje celosvětové úsilí tím, že přispívá na plán strategické připravenosti a reakce WHO, globální plán humanitární reakce zahájený OSN dne 25. března 2020 (celkový cíl činí 1,86 miliardy EUR), jakož i na výzvu hnutí Červeného kříže a Červeného půlměsíce, jež byla zahájena dne 26. března (celkový cíl činí 750 milionů EUR),

Pro maximalizaci účinku naší mimořádné reakce je nezbytné koordinovat opatření a informační toky s ostatními dárci a aktéry, zejména s členskými státy EU, WHO a dalšími agenturami OSN, Mezinárodním hnutím Červeného kříže a Červeného půlměsíce a dalšími nevládními organizacemi.

V tomto duchu Komise vítá snahy partnerských finančních institucí zajistit rychlejší a účinnější financování, a to posílením syndikace založené na reciprocitě při spolufinancování reakce na koronavirus a zvyšováním provázané závislosti na vzájemných hodnoceních.

·podporuje další výzkum v oblasti diagnostiky, léčby a prevence, urychleně schvaluje očkovací látky, jakmile jsou k dispozici, dotuje je a dodává do zranitelných zemí,

·podporuje odbornou přípravu a epidemiologický dozor, zavádění a využívání mobilních laboratoří a jiných mobilních řešení,

·posiluje regionální organizace pro zdravotní bezpečnost v afrických, karibských a tichomořských zemích, jako je Pasteur Institute v Senegalu,

·zapojuje kandidátské země na západním Balkáně do činnosti Výboru pro zdravotní bezpečnost EU, poskytuje technickou pomoc či protokoly a pokyny pro řešení krizí, sdílí odborná stanoviska a zvažuje, jak co nejlépe začlenit potenciální kandidátské země do těchto opatření,

·podporuje rovný přístup k systémům zdravotní péče pro migranty, uprchlíky, vysídlené osoby a hostitelské komunity prostřednictvím svěřenských fondů EU a nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru, jež poskytují mimořádnou lékařskou pomoc a podporu základních zdravotnických služeb a infrastruktury,

·podporuje výměnu údajů mezi výzkumnými pracovníky a prostřednictvím otevřeného přístupu a otevřené vědy usnadňuje přístup k výsledkům a poznatkům výzkumu, jež lze využít v politické a klinické praxi,

·intenzivně s členskými státy EU a třetími zeměmi připravuje globální partnerství v oblasti zdraví. Lze navýšit zdroje ze stávajícího Partnerství evropských a rozvojových zemí při klinických hodnoceních (EDCTP), které se v současné době zaměřují na subsaharskou Afriku, a rozšířit tak jeho působnost na země jižního Středomoří,

·přeorientovává práci stávajících mnohostranných platforem, např. Koalice pro inovace v oblasti připravenosti na epidemie (CEPI) se zabývá vývojem očkovací látky a Globální spolupráce ve výzkumu připravenosti na infekční onemocnění (GlopiD-R) se zaměřuje na připravenost.

Příklady podpory EU pro zdravotnictví partnerských zemí V Súdánu EU usiluje o zajištění přístupu k čisté vodě a hygieně a o zvýšení povědomí o koronaviru, a to v rámci humanitárních projektů v celkové hodnotě 10 milionů EUR. Komise s Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí podepsala novou iniciativu EU v oblasti zdravotní bezpečnosti ve výši 9 milionů EUR. Iniciativa již byla zahájena, zahrnuje všech 23 zemí v sousedství či zemí zapojených do procesu rozšíření a zaměřuje se na připravenost a lékařskou kapacitu s cílem řešit šíření nákazy a četné související následky. V Íránu poskytne EU 6 milionů EUR na posílení zdravotnictví prostřednictvím nákupu základních léčivých přípravků, školení zásadního zdravotnického personálu a kampaní na zvyšování povědomí o všeobecné a osobní hygieně. Financujeme rovněž lepší přístup nejzranitelnějších afghánských uprchlíků žijících v Íránu k základním službám.

Finanční příspěvek: 2,858 miliardy EUR

II.1.3 Řešení hospodářských a sociálních důsledků

Tato bezprecedentní zdravotní krize bude mít s největší pravděpodobností nepříznivé hospodářské a sociální dopady, které je třeba naléhavě řešit, aby se zabránilo destabilizaci. To vyžaduje opatření v několika oblastech: opatření zmírňující případný makroekonomický šok, vhodnou podporu pro finanční zprostředkovatele či kombinaci možností financování pro veřejný a soukromý sektor. Patří sem i zajištění ochranného rámce pro pracovní sílu a domácnosti bez příjmů.

Hlavní úkoly:

·řešit závažné ekonomické důsledky pandemie na celém světě a zabránit nástupu recese v mnoha partnerských zemích. Mnoho zemí se bude potýkat s poklesem hospodářské činnosti a prudkým nárůstem nezaměstnanosti a chudoby. Veřejné finance se mohou ocitnout pod tlakem, může se zvýšit napětí ve společnosti a v některých případech může dojít i k násilnostem,

·řešit výzvy, které tato krize přináší a jež se týkají zajištění dodatečných finančních prostředků a likvidity. Řada rozvojových a rozvíjejících se ekonomik čelí krizi v situaci vysokého zadlužení a omezeného politického prostoru. Mezi nejvíce postižené budou patřit země závislé na cestovním ruchu, remitencích nebo vývozu primárních komodit a země, jež se nacházejí na počátku dodavatelských řetězců,

·podporovat ekonomická opatření a opatření v oblasti sociální stabilizace a sociální ochrany, jako je dočasné odložení nebo prominutí daní a plateb sociálního zabezpečení, příznivé podmínky financování pro hospodářské subjekty a přímá finanční podpora na pomoc pracovníkům (včetně mzdových dotací) a postiženým domácnostem, se zvláštním důrazem na mladé lidi, což vyžaduje zvýšené sociální výdaje. Hospodářské subjekty mohou potřebovat cenově dostupné půjčky a úpravu splátek úvěrů,

·podporovat opatření na zvýšení kapacity sítě, včetně krátkodobých opatření s cílem usnadnit jednak práci, učení a sociální vazby na dálku, jednak přístup k přesným informacím,

·zajistit, aby podniky znovu získaly schopnost financovat dlouhodobější investice, aby se ekonomiky mohly zotavit způsobem, který je inkluzivní a šetrný k životnímu prostředí,

·zajistit dodržování lidských práv, včetně pracovních práv, a respektování demokracie se zvláštním důrazem na vzdělávání a situaci žen, dívek a nejzranitelnějších osob.

Jak přispívá EU k řešení těchto úkolů: