Sdělení Komise Radě a Evropskému Parlamentu - Spolupráce mezi EU a Palestinou po stažení - pokrok směrem k vytvoření dvou států /* KOM/2005/0458 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 5.10.2005 KOM(2005) 458 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Spolupráce mezi EU a Palestinou po stažení – pokrok směrem k vytvoření dvou států SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Spolupráce mezi EU a Palestinou po stažení – pokrok směrem k vytvoření dvou států Úvod Po téměř pěti letech terorismu, násilí, zničené infrastruktury a hospodářského poklesu na Západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy byl rok 2005 svědkem spojeného úsilí k urychlení mírového procesu. Mezinárodní společenství podpořilo Izraelce a Palestince v tomto úsilí. Stažení Izraele z pásma Gazy a ze severních částí Západního břehu Jordánu je významný krok, který nabízí nejlepší příležitost pro udržitelný mír v regionu v průběhu mnoha let. Zvláštní vyslanec Kvarteta James Wolfensohn odhodlaně pracuje na dosažení průlomu v politické slepé uličce, ve které se Palestinci a Izraelci nacházejí od začátku druhé intifády. Úspěšné završení jeho úsilí může poskytnout rozhodující příležitost pro vyřešení konfliktu. Cestovní mapa Kvarteta, která je nezbytnou podmínkou pro vytvoření palestinského státu, zůstává referenčním bodem činností EU a její opětovné provádění hlavním předmětem politiky EU. Tato optimistická perspektiva však závisí na tom, zda stažení může přinést skutečnou výhodu jak Palestincům, tak i Izraelcům a zda lze impuls vyvolaný stažením využít pro další provádění cestovní mapy. Zahrnuje to mezi jiným větší bezpečnost pro Izrael, lepší hospodářské a sociální podmínky v Gaze a na Západním břehu Jordánu a pokrok, pokud jde o vytvoření palestinského státu, který bude schopen převzít své odpovědnosti a vykonávat funkce moderní demokracie. EU je největším dárcem pomoci Palestincům, každý rok poskytuje podporu ve výši přibližně 500 milionů EUR, z čehož více než polovina pochází z rozpočtu ES a zbytek z dvoustranného financování členskými státy EU. EU je rovněž významným členem Kvarteta. Proto má EU potenciál významně přispět k budoucímu vytvoření palestinského státu, který bude žít s Izraelem v míru. Za účelem splnění tohoto potenciálu by EU nyní měla přesně vymezit komplexní střednědobou strategii podporující řešení založené na dvou státech, jež předpokládá cestovní mapa, a svůj vztah s budoucím palestinským státem. Toto sdělení stanoví prvky komplexní a promyšlené strategie ve vztahu k palestinské samosprávě a k Palestincům na Západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy. Cílem je definovat priority pro zapojení EU po stažení Izraele z pásma Gazy a ze severních částí Západního břehu Jordánu, mezi jiným v podpoře snah palestinské samosprávy o reformu a vybudování institucí. Rovněž uvádí několik klíčových, nikoliv však vyčerpávajících kritérií, která Komise považuje za nezbytná pro své úspěšné zapojení po stažení Izraele. Komise navrhuje vypracovat strategický dokument pro Západní břeh Jordánu a pásmo Gazy na základě prvků stanovených tímto sdělením a v souladu s akčním plánem evropské politiky sousedství s palestinskou samosprávou. Toto sdělení nezahrnuje témata, která souvisejí s širším rámcem mírového procesu na Blízkém východě. Pokud jde o určení postoje EU k hlavním tématům s cílem podpořit progresivní přístup k Blízkému východu v situaci po stažení Izraele, spolupracují útvary Komise se zvláštním zástupcem EU (ZZEU) pro mírový proces na Blízkém východě. 1. Zvláštní vyslanec Kvarteta pro stažení Jmenování Jamese Wolfensohna zvláštním vyslancem Kvarteta pro stažení vytváří nový rámec pro práci mezinárodního společenství v nejbližší budoucnosti. Evropská komise dočasně vyslala pracovníky do jeho týmu a těsně koordinuje práci s ostatními dárci a uvolnila balíček pomoci ve výši 60 milionů EUR na zahájení rychle se rozvíjejících projektů. Zvláštní vyslanec představil šest bodů neboli společných témat, které mají Izraelci a Palestinci řešit, aby se podařilo vymezit podmínky pro zajištění úspěchu plánu stažení a budoucí účast mezinárodního společenství dárců. Patří sem otázky týkající se překračování hranic, spojení mezi Západním břehem Jordánu a pásmem Gazy, letiště a přístavy, domy a skleníky v osadách. V rámci dohod mezi Izraelem a palestinskou samosprávou o těchto bodech poskytuje Komise podporu celním operacím na hranicích a zdroje na infrastrukturu, kterou lze použít pro přístavy nebo letiště. Pro období po stažení Izraele předložil vyslanec Kvarteta rovněž tři priority, na které by se palestinská samospráva měla zaměřit: fiskální stabilizace, střednědobý rozvojový plán a vytváření pracovních míst. Komise řeší tyto priority nejen prostřednictvím příspěvku do svěřeneckého fondu Světové banky pro řízení veřejných financí, protože v současných podmínkách se tento vícestranný kanál osvědčil jako nejúčinnější systém, ale i uvolňováním zdrojů pro rychle se rozvíjející projekty. V závislosti na pokroku dosaženém u těchto šesti bodů navrhl vyslanec Kvarteta zdvojnásobení zdrojů od mezinárodního společenství na 3 miliardy EUR ročně po dobu příštích tří let. Státy G8 to schválily. Priority stanovené v tomto sdělení jsou součástí reakce na tento nový rámec. 2. Reforma palestinské samosprávy a příprava na palestinský stát Komise je jedním z mála dárců, kteří pokračovali ve své pomoci palestinskému reformnímu procesu během intifády, společně s poskytováním rozsáhlé pomoci při mimořádných událostech. Činila tak prostřednictvím programů zaměřených na budování institucí a podmiňováním své finanční pomoci palestinské samosprávě reformním úsilím. Avšak bezprostředně po stažení čelí palestinská samospráva stále ohromným problémům. Velkou výzvou je účinné a celkové převzetí odpovědnosti za bezpečnost a poskytování služeb v pásmu Gazy. V přípravě na budoucí palestinský stát je rovněž zapotřebí mít mnohem komplexnější a udržitelnější program pro budovaní institucí jak v Gaze, tak na Západním břehu Jordánu. EU musí soustředit svou pomoc na podporu palestinské samosprávy při budování institucí. Po londýnské konferenci o palestinské reformě vypracoval úřad Komise v Jeruzalémě krátkodobou strategii řízení, která byla předána PS. Tato strategie určuje nejpalčivější otázky reformy a směřuje činnosti mezinárodních dárců tím, že stanoví krátkodobé priority pro reformu a možné zapojení těchto dárců. Mělo by to být provedeno ve spojení s potřebnými investicemi pro opětovné oživení palestinského hospodářství a zlepšení vyhlídek na růst. Toto zaměření musí doplňovat krátkodobé úsilí potřebné k tomu, aby stažení bylo úspěšné, a rovněž poskytnutou pomoc ES k naplnění humanitárních potřeb. 3. Priority podpory EU Hlavní priority budování institucí jsou již uvedeny v akčním plánu evropské politiky sousedství (EPS) týkajícího se EU a palestinské samosprávy. Plán se zvláště zaměřuje na vytvoření funkčního soudnictví, účinné prosazování právních předpisů a posilování právního státu; na posilování institucí a správních kapacit a rozvíjení pokroku, kterého již bylo dosaženo při vytvoření odpovědného systému veřejných financí. Tyto schválené priority poskytují návod pro program finanční pomoci Komise Palestincům. Klíčovou otázkou pro vytvoření palestinské samosprávy je otázka politické a hospodářské životaschopnosti budoucího státu, kde hospodářská a politická dimenze budou vzájemně propojené a neoddělitelné. Politická životaschopnost vyžaduje posílení demokratických institucí, řádný dohled nad bezpečnostní situací, odpovědnost a právní stát, dodržování lidských práv a základních svobod a prosperující občanskou společnost. Hospodářská životaschopnost závisí ve velké míře na přístupu do Gazy a na Západní břeh a možnostech výstupu z těchto území, pohybu v rámci Západního břehu, územní blízkosti a hospodářské interakci s Izraelem. Vzhledem k rozpočtovému schodku ve výši 400 milionů EUR v roce 2004 bude akční plán kromě úsilí na podporu hospodářského oživení, obchodu a investic rovněž vyžadovat řádnou fiskální politiku a spolehlivé řízení veřejných financí. Kritéria připojená k podpoře rozpočtu pro PS jsou a zůstanou zásadní pro pokrok směrem k finanční stabilizaci a dalšímu rozvoji průhledného a odpovědného systému veřejných financí. Politická životaschopnost Politické priority - Posilování zákonnosti a odpovědnosti Podpora volebního procesu - Posílení právního státu Pomoc palestinskému reformnímu úsilí v oblasti soudnictví; vypracování krátkodobé strategie pro upevnění právního státu, včetně boje proti korupci a organizovanému zločinu - Podpora v oblasti dodržování lidských práv a základních svobod Nadále se zabývat otázkou podněcování k politickém dialogu s PS, podpora iniciativ občanské společnosti v oblasti lidských práv - Zlepšení bezpečnosti Doplnit práci ZZEU na přeměně občanské policie - Zapojení občanské společnosti Podpora iniciativ občanské společnosti při podpoře mírového procesu na Blízkém východě - Zefektivnění veřejné správy Podpora palestinského úsilí o reformu veřejné správy, včetně twinningu - Jeruzalém Vytvořit strategii pomoci pro východní Jeruzalém - Řešení otázky uprchlíků za horizont okamžitých humanitárních potřeb Příspěvek do diskuse o budoucí úloze agentury OSN pro pomoc palestinským uprchlíkům na Blízkém východě (UNRWA) Úsilí k urychlení reformy PS v krátkodobém horizontu musí zahrnovat konečný cíl, kterým je zajištění politické životaschopnosti. To je třeba realizovat pomocí politického dialogu, podmíněné finanční pomoci a uzpůsobených programů podpory, včetně twinningového mechanismu zabývajícího se následujícími problémy: - Posilování zákonnosti a odpovědnosti V rámci mezinárodního společenství se EU ujala vedení v oblasti podpory voleb tím, že spolupředsedá skupině pro podporu volební reformy, poskytuje odbornou pomoc palestinským volebním orgánům, přispívá k iniciativám na podporu občanské společnosti a rozmístila volební pozorovatelskou misi EU (PMEU) pro prezidentské volby v lednu 2005. Komise pravděpodobně vyšle další pozorovatelskou misi EU na volby do palestinské legislativní rady naplánované na leden 2006. S cílem dosáhnout soběstačnosti ústřední volební komise by probíhající finanční podpora EU poskytovaná ústřední volební komisi měla být postupně nahrazena částkami vyhrazenými z rozpočtu PS. Kritéria pro zapojení EU: realizace příslušných doporučení ze zprávy volební pozorovatelské mise EU o prezidentských volbách PS z ledna 2005. Následně po volbách by Společenství mělo posílit kapacity pro palestinskou legislativní radu, pokud jde o posílení kvality legislativy a účinnosti reforem. - Posílení právního státu V rámci palestinského reformního procesu by EU měla rozšiřovat své činnosti v oblastech, ve kterých je již aktivní a kde její podpora může přinášet hmatatelné výsledky, zejména v oblasti upevňování právního státu. Již se vynaložilo úsilí prostřednictvím podmínek připojených k programu rozpočtové podpory EU, jako například schválení a vstup v platnost základního zákona a zákona o nezávislosti soudnictví. Prvky zaměřené na modernizaci soudního systému zahrnuje rovněž EUCOPPS (viz níže). Kromě toho program Komise k posílení soudnictví přispívá k modernizaci palestinského právního systému. V současné době se připravuje krátkodobá strategie, která analyzuje další opatření potřebná k upevnění právního státu, boji proti korupci a organizovanému zločinu a k podpoře zřízení nezávislého, objektivního a plně fungující soudnictví. Komise jako předseda místní skupiny pro podporu reforem v oblasti soudnictví koordinuje práci na tomto komplexním posouzení potřeb a úzce spolupracuje s nedávno zřízeným palestinským řídícím výborem pro reformu soudnictví. Kritéria pro další zapojení EU: závazek PS reformovat soudnictví v souladu se schválenými prioritami akčního plánu evropské politiky sousedství a úplné provedení příslušných ustanovení cestovní mapy. - Podpora dodržování lidských práv a základních svobod Bude zapotřebí podniknout další kroky, které by podpořily snahy v oblasti ochrany a prosazování lidských práv, včetně svobody shromažďování, svobody vyjadřování a nezávislých médií. Součást tohoto procesu tvoří opatření, která omezí a odstraní podněcování k nesnášenlivosti a násilí. Odstranění podněcování k násilí bude vyžadovat větší zapojení občanské společnosti, ale rovněž komplexnější přístup k reformě palestinského vzdělávacího systému a závazek palestinské samosprávy provést ustanovení akčního plánu EPS a cestovní mapy. Bude to nezbytné k udržení mírového procesu a vytvoření kultury tolerance, mírnosti, porozumění a vzájemné úcty. - Zlepšení bezpečnosti Vytvoření klidného a bezpečného prostředí pro všechny občany Palestiny prostřednictvím dodržování zákonů a pořádku je nejen rozhodující pro úspěch celého reformního programu, ale je i jeho nedílnou součástí. Program Komise pro soudnictví doplňuje práci programu zvláštního zástupce pro bezpečnost a policii EU (EUCOPPS) a rovněž úsilí bezpečnostního koordinátora USA. Programem pro bezpečnost a policii EUCOPPS vstoupila EU do dlouhodobého závazku podporovat transformaci palestinské policie. Pomůže vytvořit účinnější policejní službu a zlepšit koordinaci dárcovských činností v této oblasti. Lepší bezpečnost je rovněž základním zájmem Izraele, který bude pokračovat v posuzování pokroku v mírovém procesu tím, že bude měřit úspěch úsilí PS při ukončování podněcování a odstraňování teroristických struktur. - Zapojení občanské společnosti Politická životaschopnost bude posílena aktivním zapojením občanské společnosti, což je potřebné k udržení podpory mírového procesu. Program Komise Partnerství pro mír pomáhal podporovat spolupráci mezi Izraelem a Palestinou na neformální úrovni a udržet koncepci dialogu v dobách ostrého konfliktu. Toto bude pokračovat i v budoucnu. - Zefektivnění veřejné správy Řádně fungující veřejná správa vyžaduje reformy v celé palestinské státní správě. Je nutné přijmout nezbytná opatření k provedení reformy státní a veřejné správy v zájmu posílení výkonnosti a účinnosti poskytování služeb. EU by měla podporovat toto úsilí prostřednictvím technické pomoci, zejména twinningovými projekty s tím, že členské státy budou sdílet své konkrétní odborné oblasti s palestinskou samosprávou. Kritéria pro zapojení EU: posílení odpovědnosti na úrovni neministerských veřejných institucí, pokrok v restrukturalizaci ministerstev Existují další dva důležité aspekty zákonnosti a politické životaschopnosti budoucího palestinského státu: otázka Jeruzaléma a uprchlíků. - Jeruzalém EU se aktivně podílela na poskytování podpory arabskému obyvatelstvu východního Jeruzaléma. Od roku 2002 přijala Evropská komise již mnoho opatření, včetně podpory soukromého sektoru, sociálních služeb a kulturních a vzdělávacích činností. Přes úsilí mezinárodního společenství a navzdory závazkům vyplývajícím z cestovní mapy zůstávají palestinské instituce ve východním Jeruzalému, jako je například Hospodářská komora, uzavřeny. Měl by být dále podporován integrovaný rozvojový plán pro východní Jeruzalém. Toto úsilí by mělo být rozpracováno do strategie pomoci východnímu Jeruzalému, aniž by to bránilo vyjednávání o konečném statutu. Současně však musí EU zvýšit účinnost svých prohlášení, kterými odmítá současné zvyšování intenzity osídlování a snahu vytvořit tak nový „reálný stav“. Situace Jeruzaléma v souvislosti s výstavbou bariéry rozdělující město čím dál tím více komplikuje problém konečného statutu. - Řešení otázky uprchlíků za horizont okamžitých humanitárních potřeb Mezinárodní podpora (a podpora ES) palestinských uprchlíků se realizuje hlavně prostřednictvím UNRWA s EU jako největším přispěvatelem. Úřad pro humanitární pomoc Komise (ECHO) rovněž aktivně reaguje na humanitární potřeby palestinského obyvatelstva, uprchlíků i neuprchlíků na Západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy, a to prostřednictvím nevládních organizací, příslušných agentur OSN a organizací Červeného kříže. S pokračujícím mírovým procesem se do popředí stále více dostává otázka uprchlíků, stejně jako mandát a úloha UNRWA. Aniž by se předjímal výsledek budoucích vyjednávání, nesmí být nezávislá Palestina místem uprchlických táborů. Přeměna táborů na stálá obydlí bude však vyžadovat značné investice. Je to pouze jeden z mnoha aspektů spravedlivého řešení problému uprchlíků, kterému je zapotřebí věnovat pozornost. Hospodářská životaschopnost Navzdory ohromné odolnosti palestinské ekonomiky je stále zapotřebí, aby se Západní břeh Jordánu a Gaza staly hospodářsky životaschopnými oblastmi. Kromě toho existuje silná závislost na izraelském trhu a je nutné posílit palestinskou snahu o diverzifikaci trhů. Komise navrhuje upevnit výsledky pomoci Společenství a poskytnout pomoc, aby mohly být položeny základy k vybudování hospodářsky životaschopného palestinského státu. Hospodářské priority - Rozvoj dvoustranných a regionálních obchodních vztahů Zlepšení přístupu na trh pro palestinské výrobky; poskytnutí technické pomoci; usnadnění dialogu k překonání překážek ve správních a regulačních předpisech; vytvoření scénářů pro hospodářské uspořádání s Izraelem; podpora při integraci palestinského hospodářství do regionu. - Vytvoření celní správy Poskytnutí podpory celní správě; zvážení vysílání odborníků; nabídka přítomnosti třetí strany. - Rekonstrukce a obnova Západního břehu Jordánu a pásma Gazy Poskytnutí prostředků pro rychle se rozvíjející projekty; podpora při obnovení přílivu investic. - Vytvoření příznivého prostředí pro investice soukromého sektoru Podpora palestinských orgánů při přezkumu právního rámce. - Podpora soukromého sektoru Spolupráce s Evropskou investiční bankou (EIB) při kombinování úvěrových a grantových zdrojů pro investice soukromého sektoru; poskytování pomoci a školení malým a středním podnikům za účelem zlepšení řídících schopností a výkonnosti. - Zlepšení správy veřejných financí Podpora palestinských snah o modernizaci správy příjmů; poskytnutí pomoci pro další rozvoj finanční kontroly. - Budování hospodářství založeného na znalostech Prozkoumání možnosti podpory pro zavádění širokopásmových aplikací. - Řešení sociálního rozměru Přispívání do programů sociální péče, zejména do programu reformy sociální záchranné sítě Světové banky. - Rozvoj dvoustranných a regionálních obchodních vztahů Záměrem EU je odstranit celní překážky a vytvořit oblast volného obchodu mezi PS a EU, která pokryje veškeré zboží a služby a rovněž podpoří obchodní a investiční vazby uvnitř regionu. EU již přijala mnoho opatření k prohloubení obchodních vztahů a ke zlepšení přístupu na trh pro palestinské výrobky prostřednictvím prozatímní dohody o přidružení týkající se obchodu a spolupráce s palestinskou samosprávou. Opatření k další liberalizaci obchodu se zemědělskými produkty byla přijata v lednu 2005. Budou zvažována další opatření k liberalizaci obchodu. V rámci širšího regionálního kontextu bude rovněž zapotřebí zvážit obchodní a celní vazby mezi Izraelem a palestinskou samosprávou i rozsah, ve kterém může být pařížský hospodářský protokol [1] přezkoumán s ohledem na budoucí palestinský stát. Cíl podpory obchodu a investic uvnitř regionu podporuje postoj EU, že celní uspořádání PS/Izrael by mělo být zatím ponecháno. Komise naléhala na izraelské a palestinské orgány, aby ponechaly toto celní uspořádání krátkodobě v platnosti až do budoucího uspořádání, které bude dohodnuto mezi oběma stranami. EU se bude snažit usnadnit integraci Západního břehu Jordánu a pásma Gazy do regionálních obchodních dohod, včetně Panevropsko-středomořské kumulace, pokud je to vhodné. EU aktivně podporuje spolupráci mezi Izraelem a Palestinou. Za tímto účelem Komise zřídila třístrannou pracovní skupinu o obchodu, která sdružuje palestinské a izraelské orgány s odborníky Komise. Třístranná pracovní skupina rovněž prozkoumá způsoby, kterými lze překonat správní a regulační překážky obchodu a usnadnit provedení prozatímní dohody o přidružení mezi EU a PS. EU by měla aktivně podpořit spolupráci mezi palestinskou samosprávou a sousedními zeměmi za účelem posílení stávajících obchodních vazeb a hospodářských aktivit, které by byly vzájemně výhodné. Sousední země by v této souvislosti měly být vyzvány k přezkoumání a snížení celních a regulačních překážek. Je třeba, aby palestinská samospráva byla připravena na budoucí odpovědnosti v oblasti cel a obchodu, včetně dodržování mezinárodních obchodních předpisů a posílení správních kapacit. Tyto oblasti bude EU i nadále podporovat Kritéria pro zapojení EU: významné zlepšení bezpečnostní situace a přístupu na území v souladu s doporučeními obsaženými ve zprávě Světové banky Styčnému ad hoc výboru pro spolupráci (AHLC) [2] z prosince 2004, a významný pokrok u šesti bodů stanovených zvláštním vyslancem Kvarteta. - Vytvoření celní správy Komise poskytuje rozsáhlou podporu palestinské celní správě tím, že pracuje s Konferencí OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD) na zavedení počítačového systému pro zpracování celních prohlášení. Po stažení Izraele bude palestinská celní správa v Gaze vystavena mnoha problémům. Palestinská samospráva proto požádala o další pomoc a rovněž o přítomnost třetí strany na svých nových celních hranicích. Komise je připravena poskytnout další pomoc, jako například financovat rozmístění celních úředníků podle dobře stanoveného mandátu, s cílem vybudovat důvěru a zlepšit schopnosti celních orgánů PS. Komise přezkoumá tuto otázku s členskými státy a bude čerpat ze zkušenosti EU při zlepšování řízení hranic ve střední a východní Evropě. Takové rozmístění by mohlo být doprovázeno misí evropské bezpečnostní a obranné politiky (EBOP) na pomoc hraničním kontrolním funkcím. Kritéria pro zapojení EU: dohoda stran o místě a režimu uplatňovaném na hraničních přechodech, jakožto i žádost stran o účast třetích stran. EU by se měla snažit o rozšíření izraelských záruk ohledně provozu pozemních hraničních přechodů na letiště a přístavy. - (Rekonstrukce a) obnova Západního břehu Jordánu a pásma Gazy Stažení z Gazy a ze severních částí Západního břehu Jordánu poskytlo opětovný podnět dárcům, aby se vrátili k rekonstrukčním činnostem. Komise zřídila facilitu ve výši 40 milionů EUR na rekonstrukci infrastruktury v rámci svého programu finanční pomoci pro rok 2005, která má být koordinována s palestinskou samosprávou a ostatními dárci. Bylo již vybráno mnoho projektů týkajících se cel, dopravy, dodávek vody a energie. V pokračujícím mírovém procesu je zapotřebí počítat s programem značné rekonstrukce a obnovy celého palestinského území, které zahrnuje jak Gazu, tak i Západní břeh Jordánu v souladu s tříletým plánem zvláštního vyslance Kvarteta. Dojde-li ke zlepšení v regulačním prostředí a v dodržování zákonnosti, může se rekonstrukční úsilí krátkodobě soustředit na nastartování hospodářského vývoje a na podporu nového přílivu investic. Komplexní plán obnovy bude muset zahrnout převážně dopravu, včetně opětovného vybudování letišť a přístavů v Gaze, energetiky, dodávek vody a čištění odpadních vod, nakládání s tuhými odpady, rozvoje venkova a přestavby institucí, zejména bezpečnostních komplexů a soudů. Je to možné provést pouze v rámci dobře vypracovaného plánu, včetně všech hlavních dárců a mezinárodních finančních institucí. Práce by mohly vycházet z databáze o posouzení škod, kterou vytvořila Komise, ale se zaměřením na zajištění budoucích potřeb, spíše než na pouhé nahrazení toho, co bylo zničeno. Kritéria pro zapojení EU: před zahájením hlavních investic do infrastruktury, budou muset být zmírněna omezení týkající se pohybu a přístupu pro osoby a zboží a bude zapotřebí získat od Izraele záruky ohledně provozu přístavu a letiště. Musí existovat koordinace s ostatními dárci a s Ministerstvem pro plánování (včetně rámce vylepšeného střednědobého rozvojového plánu). - Vytvoření prostředí, které umožní investice soukromého sektoru V pokračujícím mírovém procesu by se měly zvýšit zahraniční a domácí investice na Západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy. Očekávají se palestinské investice ze zahraničí společně se zájmem společností z Izraele, sousedních arabských zemí a zahájení hospodářských činností na Západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy. Kritéria pro zapojení EU: pokrok v zlepšení právního a regulačního prostředí pro investice soukromého sektoru. Zahraniční investice budou především záviset na existenci a prosazování průhledných a předvídatelných pravidel. Komise již poskytla pomoc při vypracování a/nebo revizi právních předpisů, například v oblasti hospodářské soutěže a veřejných zakázek. Prosazování práva bude vyžadovat dalekosáhlou reformu soudnictví a bezpečnostních služeb uvedených výše. - Podpora soukromého sektoru Navzdory devastujícím následkům konfliktu na palestinské hospodářství prokázal soukromý sektor ohromnou odolnost a přizpůsobivost. Odvětví malých a středních podniků bude hlavním motorem hospodářského růstu a regionální integrace, která přispívá k regionální stabilitě, k tvorbě pracovních míst a k menší závislosti na zaměstnanosti ve veřejném sektoru. Odborná příprava by mohla být mimořádně přínosná, stejně jako poskytování mikroúvěrů. Komise bude i nadále podporovat úsilí PS při oživení soukromého sektoru s přihlédnutím k evropsko-středomořské chartě pro podnikání. Kritéria pro zapojení EU: palestinská samospráva bude muset zrychlit své úsilí o vytvoření prostředí příznivého pro rozvoj soukromého sektoru, zatímco Izrael bude muset umožnit lepší pohyb zboží a služeb, a to v souladu se šesti body zvláštního vyslance Kvarteta. Evropská investiční banka v současné době přezkoumává podmínky pro obnovení činností na Západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy a v Izraeli. EIB a Komise zvažují, jak lze nejlépe kombinovat úvěrové a grantové zdroje na podporu investic soukromého sektoru a na podporu přístupu k finančním prostředkům pro malé a střední podniky. Bude to muset být doprovázeno podporou ke zlepšení řídících schopností. - Zlepšení správy veřejných financí Životaschopný palestinský stát musí mít moderní a průhledný systém finančního řízení. Prostřednictvím balíčku rozpočtové podpory, který poskytl ES a členské státy, došlo k výraznému zlepšení ve správě veřejných financí PS. Nicméně stále zůstává potřeba dále rozpracovat zlepšený, průhledný a odpovědný systém rozpočtování a kontroly veřejných výdajů, který má plnou důvěru palestinského obyvatelstva a mezinárodního společenství. Kritéria pro zapojení EU: pokrok při sestavování návrhu příslušného fiskálního stabilizačního plánu PS, pokrok při upevnění důchodového systému a zlepšení plánovacích schopností. Palestinská samospráva musí současně zlepšit účinnost a efektivitu výběru na příjmové straně. Komise v současné době pomáhá PS se zaváděním moderního systému výběru daní, který by měl časem pomoci zvýšit příjmy. Avšak s vytvořením palestinského státu s autonomními daňovými a celními předpisy bude PS rovněž odpovídat za výběr DPH a cel, což je úkol, který v současnosti provádějí izraelské úřady na základě pařížského protokolu. Kromě úsilí o zlepšení průhlednosti řízení pařížského protokolu a řešení otázky fiskálního úniku bude potřebné další budování kapacit ke zvýšení průhlednosti a účinnosti příslušných palestinských institucí, včetně moderního a spolehlivého statistického systému. – Budování hospodářství založeného na znalostech Aby se podařilo posílit a diverzifikovat palestinské hospodářství, je zapotřebí podpory zaměřené na rozvoj znalostní společnosti prostřednictvím vysokého školství a odborné přípravy, výzkumu a vývoje. Podpora ES v souladu s doporučeními Zprávy o rozvoji lidstva Programu OSN pro rozvoj (UNDP) bude stejně důležitá pro Západní břeh a pásmo Gazy jako pro další země v regionu. Je zapotřebí vynaložit zvláštní úsilí k posílení palestinských institucí zabývajících se výzkumem a vývojem. Z pohledu konkrétní geografické situace Západního břehu Jordánu a pásma Gazy mohou vyspělé aplikace, jako například širokopásmová spojení, pomoci jednotlivcům i organizacím překlenout vzdálenosti i fyzické překážky. Vysokorychlostní spojení by mohlo umožnit jak státním institucím, tak podnikům komunikaci a přístup ke službám bez ohledu na jejich umístění, ať na Západním břehu Jordánu anebo v Gaze. Širokopásmové spojení by rovněž mohlo umožnit Palestincům přístup k vyspělým službám, jako je zdravotnictví nebo vzdělávání online. Stávající stupeň internetového pokrytí je však nesmírně nízký. - Řešení sociálního rozměru Sociální rozvoj by měl jít ruku v ruce s hospodářským rozvojem. Je zapotřebí vynaložit úsilí na podporu té části palestinského obyvatelstva, která to nejvíce potřebuje, a zlepšit životní a pracovní podmínky pro všechny, jakožto i kompenzovat případné krátkodobé negativní dopady některých reforem. Vyžaduje se strukturální postup k řešení naléhavých sociálních potřeb nad rámec krátkodobé humanitární pomoci poskytované Úřadem pro humanitární pomoc (ECHO) a ostatními dárci. Upevnění důchodového systému přispěje k ochraně potřeb starších lidí. Je zapotřebí dosáhnout minimální úroveň fyzické i finanční dostupnosti celé škály zdravotních a vzdělávacích služeb. V rámci tohoto procesu přispívá Komise do programu sociální záchranné sítě Světové banky. Podpora aktivních politik zaměstnanosti a rovných příležitostí přispívá k sociálnímu rozvoji. Programy ke snížení chudoby, jako je systém poskytování mikroúvěrů, systémy vytváření pracovních míst zdola nebo zvláštních programů pro sociální a hospodářské začlenění nejvíce ohrožených částí obyvatelstva (mladých dospělých, žen, zdravotně postižených lidí) je zapotřebí posílit tak, aby tito lidé měli lepší přístup k základnímu zboží a službám. 4. Usnadnění spolupráce mezi Izraelem a Palestinou Politický dialog Životaschopnost Západního břehu Jordánu a pásma Gazy bude vyžadovat plnou a aktivní spolupráci s Izraelem. Komise investovala značné zdroje do usnadnění spolupráce a kontaktů mezi Izraelem a palestinskou samosprávou, aby podpořila dialog a budovala důvěru. Toho bylo dosaženo vymezením problémů a oblastí společného zájmu obou stran. Některé z nich jsou specifikovány v akčních plánech pro Izrael a palestinskou samosprávu, které byly přijaty v rámci evropské politiky sousedství EU. Třístranná jednání organizovaná Komisí již byla stanovena v oblasti energetiky, dopravy a obchodu. Komise vytváří program pro spolupráci v energetice se záměrem zlepšit společné zabezpečení dodávek energie. V této souvislosti bude zřízen společný úřad pro energetiku a měla by být uzavřena obchodní dohoda, která bude řešit výměnu elektřiny mezi oběma stranami v souladu s mezinárodními normami. Rovněž se zřizuje společný úřad pro dopravu, a to mezi stranami, které odpovídají za plánování dopravní infrastruktury a usnadnění dopravy zboží a osob. Komise doufá, že podobného pokroku bude dosaženo i v otázkách obchodu. Takové úsilí by mělo pokračovat a mělo by být rozšířeno tak, aby zahrnovalo oblasti, jako je například celní spolupráce, životní prostředí, věda a technika a případně i otázky týkající se spravedlnosti a vnitřních věcí. Využít by se rovněž měly možnosti pro regionální spolupráci v souvislosti s evropskou politikou sousedství mezi PS, Izraelem a Jordánskem. Zprostředkování třetí stranou jako součást mírového procesu Kromě tohoto úsilí Společenství si Komise uvědomuje důležitost ustanovení zprostředkovatelské třetí strany v konfliktu, aby se zajistilo nastolení dialogu a vytvořila se větší důvěra mezi stranami. Pravidelná přítomnost zvláštního vyslance Kvarteta kladně ovlivnila stahování Izraele z Gazy a ze severních částí Západního břehu Jordánu. Komise podporovala jeho úsilí jak finančně, tak vysláním zkušeného člena z řad svého personálu. Komise by pro vyslance Kvarteta přivítala obnovený mandát, který by byl rozšířen jak v rozsahu, tak i v délce. Provádění prozatímní dohody o přidružení Při dosahování pokroku v problematice konečného statutu by EU měla být připravena zahájit vyjednávání týkající se plné dohody o přidružení. Mezitím je zapotřebí uskutečnit konzultace jak s Izraelem, tak s PS, pokud jde o rozvíjení prozatímní dohody o přidružení mezi ES a OOP (ve prospěch palestinské samosprávy) a o její mnohem účinnější provádění. Konzultace by měly řešit problémy, se kterými se setkali výrobci z Palestiny a EU při získávání přístupu na příslušné trhy (zejména v důsledku správních problémů, se kterými se setkávají vývozci na celních hranicích s Izraelem). EU by rovněž měla i nadále vyvíjet tlak na Izrael, aby plně uznal prozatímní dohodu o přidružení. 5. Zlepšení účinnosti EU a viditelnost Je zapotřebí, aby úsilí a činnosti EU byly více vidět a tím posílily naše politická a reformní sdělení. Unie by měla zvýšit své úsilí a předkládat svá sdělení koordinovaným způsobem. Mezinárodní koordinace V případě pomoci již existuje úzká koordinace mezi zvláštním vyslancem EU a členskými státy s mezinárodními partnery, včetně Spojených států amerických, Izraele a mezinárodních finančních institucí. Komise se aktivně podílí na činnosti Kvarteta a orgánů vytvořených Kvartetem, jako jsou Pracovní skupina pro palestinskou reformu a koordinační orgány místních dárců, především Koordinační výbor pro místní pomoc (LACC). Aby se navázalo na londýnskou konferenci o palestinské reformě, Komise společně se Světovou bankou předložila návrhy na zefektivnění koordinačních struktur dárců. K zajištění účinné koordinace mezinárodního postupu bude Komise úzce spolupracovat se zvláštním vyslancem Kvarteta a s místními koordinačními orgány. Komise je v pravidelném kontaktu s mezinárodní dárcovskou komunitou, jakožto i s mezinárodními finančními institucemi a je aktivně zapojena ve styčném ad hoc výboru pro spolupráci (AHLC). Spolupráce s MMF byla rozsáhlá, zejména v souvislosti s programem rozpočtové podpory Komise poskytnuté PS. Společně se Světovou bankou zřídila Komise svěřenecký fond pro řízení veřejných financí, který navazuje na mechanismus vytvořený pro dřívější rozpočtovou podporu Komise. Svěřenecký fond byl původně naplánován jako dočasné opatření k překonání rozpočtového schodku PS. Bude muset být nahrazen vhodnějším nástrojem. Středisko pro předávání informací ohledně pomoci EU Snaha o užší koordinaci členských států a zdrojů Společenství ve prospěch podpory cílů hlavní politiky EU – prostřednictvím mechanismu místního střediska pro předávání informací – pomůže zviditelnit pomoc EU. Patří sem pravidelný tok informací o Společenství a o dvoustranných plánech a projektech, usnadnění plánování a sdílení břemene podle specializované kapacity členských států a Komise. Jako první krok je zapotřebí upřednostnit provedení opatření, jež byla stanovena v krátkodobé strategii o řízení vypracované úřadem Komise v Jeruzalémě po londýnské konferenci; členské státy by měly být v tomto případě přizvány k účasti s cílem posílit její soudržnost. Zatímco řízení národních fondů by zajišťovaly členské státy, národní strategie pro pomoc by měly zohledňovat přijatou strategií EU a měly by se podle ní řídit. K zajištění koordinace a prioritizace výdajů v rámci EU a PS by například mohl být zřízen výbor pro politiku složený ze všech přispěvatelů. Takovýto výbor by mohl zajistit vzájemnou doplňkovost poskytovaných prostředků a definovat, kde bude nejvhodnější použití skupinových fondů nebo spolufinancování. Komise by měla v tomto mechanismu zaujmout přední úlohu. Druhým krokem, v případě souhlasu členských států, by mohlo být rozšíření tohoto mechanismu na jiné oblasti pomoci, jako je například infrastruktura. Krátkodobě by se rovněž mělo provádět zlepšené „zvýraznění“ pomoci EU, společně s osvětovými kampaněmi v regionu. Koordinace zdrojů Společenství by rovněž měla být doprovázena shromažďováním informací mezi dárci, aby se zajistilo správné vynaložení finančních prostředků. Ve střednědobém výhledu by EU mohla uvážit vytvoření speciálního fondu pro rekonstrukci nebo agentury EU pro obnovu, která bude čerpat z úspěšných zkušeností EU v obnově po balkánském konfliktu. Finanční zdroje Zvýšená viditelnost je nezbytným doplňkem všech dalších rozpočtových zdrojů, jež lze zvážit v reakci na to, že skupina G8 schválila žádost pana Wolfensohna o významné zvýšení finanční pomoci. Na summitu G8 v Gleneagles předložil pan Wolfensohn rámec svého rozvojového plánu, který předpokládá poskytnutí finanční pomoci Západnímu břehu Jordánu a Gaze ve výši 3 miliardy EUR ročně po období nadcházejících tří let. Představuje to více než dvojnásobek stávajícího výsledku mezinárodního společenství dárců. Takové zvýšení bude možné pouze se společným úsilím a s významným sdílením břemene, zejména ze strany arabských států. Na základě úlohy Komise jako největšího dárce Palestincům by reakce na žádost zvláštního vyslance Kvarteta mohla znamenat nárůst roční podpory z rozpočtu Společenství o přibližně 200 milionů EUR až na 300 milionů EUR, která bude doprovázena zvýšením dvoustranné pomoci členských států. Tyto zdroje by se soustředily na priority stanovené tímto dokumentem, které řeší cíle fiskální udržitelnosti, posílení institucí a zlepšení hospodářské situace prostřednictvím zvýšených investic. Aby však tyto další významné zdroje měly vliv na hospodářskou situaci na Západním břehu Jordánu a v Gaze, je zapotřebí dosáhnout významného pokroku v oblasti bezpečnosti a přístupu. Tento aspekt zdůraznila Světová banka ve své zprávě za rok 2004, kterou schválil Styčný ad hoc výbor pro spolupráci (AHLC) v prosinci 2004. Komise předloží další podrobnosti o návrzích pro další zdroje z rozpočtu na rok 2006 nejpozději na začátku roku 2006 a zohlední dostupné finanční zdroje, zejména nástroj pro flexibilitu. Podrobnosti rovněž zahrnou dosažený pokrok u „šesti plus tří bodů” předložených vyslancem Kvarteta, podrobnější plány od Palestinců a další konzultace s mezinárodním společenstvím. 6. Závěr Aby EU účinně uplatnila svůj vliv při opětovnému provádění cestovní mapy (nezbytné podmínky pro vytvoření palestinského státu), musí členské státy a Komise sladit své postoje k hlavním otázkám a tím zvýšit vliv našich sdělení. Takovéto sladění by mělo vyústit především ve strategii EU pro případ, že se nepodaří dosáhnout pokroku, například z důvodu narušení klidu a návratu ke konfliktu, zastavení pokroku u šesti společných bodů nastíněných zvláštním vyslancem Kvarteta Jamesem Wolfensohnem, pokračujícího osídlování na Západním břehu Jordánu nebo následků oddělovací bariéry. Bude to rovněž vyžadovat lepší koordinaci pomoci. Za tímto účelem Komise vyzývá Radu, aby: - schválila cíle a priority stanovené v tomto sdělení jako základ pro postup Evropského společenství; - vzala na vědomí úmysl Komise vypracovat na základě tohoto sdělení strategický dokument pro pomoc Společenství Západnímu břehu Jordánu a pásmu Gazy a víceletý národní indikativní program pro Západní břeh Jordánu a pásmo Gazy; - dohodla lepší mechanismy pro koordinaci činností EU s ohledem na návrh Komise působit jako „středisko pro předávání informací“ pro koordinaci s cílem zajistit zvýšený dopad finanční pomoci EU; - potvrdila cíl vyjednat s palestinskými orgány dohodu o přidružení a pracovala na zajištění úplného provedení prozatímní dohody o přidružení mezi EU a PS, včetně vytvoření potřebných struktur k provedení akčního plánu evropské politiky sousedství, a snažila se získat od Izraele záruku uznání prozatímní dohody o přidružení; Komise vybízí rozpočtový orgán, aby: - posoudil na základě návrhů Komise potřebu zvýšené finanční pomoci Společenství Palestincům v období let 2006 až 2008 v souvislosti s tříletým palestinským rozvojovým plánem vyhlášeným zvláštním vyslancem Kvarteta. [1] Pařížský protokol o hospodářských vztazích byl podepsán v Paříži dne 29. dubna 1994 a uvádí hospodářské odpovědnosti pro palestinské orgány a Izrael. [2] „Značné částky dárcovské pomoci nemohou nahradit příznivé hospodářské prostředí. Jestliže a pouze když strany podniknou dostatečné kroky k nasměrování hospodářství zpět na cestu k udržitelnému růstu, bude ospravedlnitelná konference o dárcovském financování.“ Stagnation or Revival? Israeli Disengagement and Palestinian Economic Prospects, Světová banka, prosinec 2004. endorse the objectives and priorities set out in this Communication as the basis of European Community action; - note the Commission’s intention n to prepare, on the basis of this Communication, a Country Strategy Paper for Community support to the West Bank and Gaza Strip and a Multi Annual National Indicative Programme for the West Bank and Gaza Strip; - examine the need, on the basis of proposals from the Commission (i) to increase Community financial assistance to the Palestinians over the period 2006 to 2008 in light of the three year Palestinian development plan announced by Quartet Special Envoy and (ii) to agree better mechanisms for coordina tion of EU actions, reflecting the Commission proposal to act as a ‘clearing house’ for coordination in order to increase the impact of EU financial assistance; - confirm the objective of th e negotiation of an Association Agreement with the Palestinian Auth ority and work to ensure the full implementation of the EC - PLO Interim Association Agreement, including establishing the structures necessary to implement the European Neighbourhood Policy Action Plan; and seek assurances from Israel on recognition of the Interim Association Agreement;