Stanovisko Evropského výboru regionů Nový Evropský výzkumný prostor pro výzkum a inovace

(2021/C 106/07)

Zpravodaj: Christophe CLERGEAU (FR/SES), člen rady regionu Pays de la Loire Odkaz: sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nový Evropský výzkumný prostor pro výzkum a inovace COM(2020) 628 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

1. připomíná závěry svého stanoviska k programu Horizont Evropa – 9. rámcový program pro výzkum a inovace, v němž: — „vyzývá k tomu, aby byla skutečně zohledněna excelence šířená ve všech členských státech a regionech Unie s cílem zlepšit úroveň vědecké excelence v Evropě jako celku, a nikoli pouze v několika velkých regionech a metropolích, — hluboce lituje toho, že se dosud odmítá uznat územní zakotvení vědecké excelence a přínos regionálních ekosystémů a inovačních center k dynamice Unie, — důrazně vyzývá k plnému zapojení místních a regionálních orgánů do strategického plánování […] a ke zohlednění strategií inteligentní specializace v tomto rámci, — považuje za nezbytné uznat územní dopady jako jeden ze základních prvků koncepce dopadu na hodnocení programu a projektů;“

2. vítá, že toto sdělení poskytuje příležitost k navržení soudržné strategie pro mobilizaci všech zúčastněných stran s cílem posílit úsilí Evropy v oblasti výzkumu a inovací. Konstatuje však, že toto sdělení je nevyvážené, jelikož příliš výrazně pojímá Evropský výzkumný prostor (EVP) jako pokračování programu Horizont Evropa, a to na úkor ostatních prvků, které je třeba vzít v úvahu;

3. podporuje ambiciózní iniciativy uvedené ve sdělení, které přispívají k tomu, aby Evropa mohla řešit globální výzvy, jimž čelí. Tyto iniciativy jsou schopny od základu proměnit oblast výzkumu a posílit Evropu prostřednictvím rozvoje znalostí. Výzkum a inovace musí hrát klíčovou úlohu při podpoře ekologické, digitální, sociální a hospodářské transformace, jež Evropu čeká. Tyto politiky musí Evropě rovněž pomoci překonat krizi související s onemocněním COVID-19, jak dokládá probíhající akční plán ERAvsCorona;

4. vítá nový důraz, který klade Komise na zapojení občanů do záležitostí týkajících se výzkumu a inovací, a zasazuje se o to, aby se toto zapojení – při zachování svobody vědy – týkalo všech fází od definování přes provádění až po následné sledování vývoje těchto politik a nebylo omezeno jen na „poučování“ nebo „informování“ občanů, kteří naopak chtějí hrát aktivní úlohu. Má za to, že toto zapojení by mělo být organizováno nejprve na místní úrovni a že města a regiony mají zásadní význam při jeho zprostředkovávání a rozvoji a hrají důležitou úlohu při slaďování výzkumu a inovací s hodnotami, potřebami a očekáváními společnosti. To, že regionální a místní subjekty společně navrhují proces a výsledky výzkumu a inovací a nesou za ně společnou odpovědnost, tak umožňuje, aby společnost výzkum a inovace více využívala a lépe přijímala. Města a regiony rovněž vynakládají značné zdroje na realizaci programu otevřené vědy v širším pojetí, což má zásadní význam pro rozvoj dobře fungujícího Evropského výzkumného prostoru;

5. vítá snahu Komise docílit toho, aby se na výzkum a vývoj vynakládaly 3 % HDP a byl vytyčen cíl, jenž by stanovil výši veřejných výdajů v této oblasti v roce 2030 na 1,25 % (oproti 0,81 % v současnosti). Klade si však otázku, jak těchto cílů dosáhnout, když se v rámci plánu na podporu oživení nepředpokládají vysoké investice do oblasti výzkumu a inovací a například se v něm upouští od programu „EU pro zdraví“, který navrhla Komise;

6. vyjadřuje politování nad tím, že ačkoli za politiky v oblasti výzkumu, inovací, vzdělávání a mládeže odpovídá jedna a ta samá komisařka, nebylo možné navrhnout nový přístup a usilovat o „Evropský vzdělávací a výzkumný prostor“. Poukazuje na to, že k těmto otázkám, které úzce souvisejí zejména s regionálními politikami, je zapotřebí zaujmout průřezový přístup. Doufá, že sdělení o globálním přístupu k výzkumu, inovacím, vzdělávání a mládeži, které Komise oznámila ve svém pracovním programu na rok 2021, se bude ubírat tímto směrem;

7. poukazuje na to, že toto sdělení je pouze výchozím bodem a má vést na jedné straně k novým konkrétním opatřením a na straně druhé k přijetí „paktu pro výzkum a inovace“. Požaduje, aby byl zapojen do přípravy těchto nových kroků. Zasazuje se o to, aby byl tento pakt příležitostí k obraně akademických a univerzitních svobod, svobody projevu učitelů, výzkumných pracovníků, studentů a intelektuálů a jejich volného pohybu v rámci EU a také mezi EU a všemi partnerskými zeměmi. V této souvislosti se domnívá, že politika mezinárodní spolupráce v rámci EVP by měla být v souladu s těmito zásadami, a je znepokojen rychlým omezováním akademických svobod v řadě zemí po celém světě;

8. poukazuje na to, že zásadní význam pro účinné provádění politik má řádné monitorování a sledování inovací a výzkumu. V této souvislosti připomíná stanovisko Srovnávací přehled inovací v regionech a jeho vliv na místně orientované politiky regionů, v němž uvádí, že srovnávací přehled inovací v regionech je významným nástrojem pro srovnávání vývoje výsledků implementace regionálních inovačních politik a že by měl být posílen jeho vliv na regionální rozhodování s cílem zlepšit regionální inovační ekosystémy a inteligentní specializaci;

9. vítá pokrok, který toto sdělení představuje, jelikož předkládá strategičtější vizi partnerství mezi Komisí a členskými státy se zapojením regionálních samospráv, které mají často pravomoci k tomu, aby tyto politiky podpořily, a navrhuje integrovanější přístup k otázkám výzkumu a inovací a rovněž lepší zohlednění cílů, které politiky v této oblasti musí plnit, a jejich dopadu na společnost. Rovněž vítá to, že toto sdělení zkoumá možnost otevřenější víceúrovňové správy, prostřednictvím „ERAHubs“ zavádí pojem, který umožňuje lépe uznat úlohu regionálních ekosystémů a inovačních center, posiluje prvky koordinace s aspekty týkajícími se vysokoškolského vzdělávání, digitálního vzdělávání a dovedností a usiluje o vytvoření Evropského výzkumného prostoru, který by byl inkluzivnější a umožnil by přístup k vynikající vědě a usnadnil šíření výsledků;

10. zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet hospodářství založené na sdílení a výměně znalostí. Je zapotřebí finančně podporovat koncepce a postupy šíření výsledků, tj. nápadů, poznatků, metodik, prototypů, vynálezů a jiných podobných získaných výstupů, k nimž vedou výzkumné a inovační programy a projekty, aby tak tyto výsledky mohly být znovu objeveny, zpřístupněny a aktivně využívány v celé Evropě;

11. podporuje návrh vyvinout inkluzivní plány pro rovnost žen a mužů za účelem podpory této rovnosti v oblasti výzkumu a inovací, jak požaduje EU, a vyzývá k tomu, aby do přípravy těchto plánů byly zapojeny i města a regiony. Za tímto účelem připomíná, že mezi opatření nového Evropského výzkumného prostoru patří opatření č. 12, které se zaměřuje na „rovnost žen a mužů za účelem podpory rovnosti žen a mužů v oblasti výzkumu a inovací v EU“, a zdůrazňuje, že je třeba odstranit genderové rozdíly v souvislosti s digitální transformací a inovacemi, a tedy podporovat větší zapojení žen do studia a zaměstnání v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství, umění a matematiky (STEAM) a informačních a komunikačních technologií (IKT);

12. oceňuje zejména skutečnost, že Evropský výbor regionů je výslovně uveden jako důležitý subjekt Evropského výzkumného prostoru, zejména v souvislosti s „platformou pro výměnu poznatků“ a iniciativou „Věda se setkává s regiony“;

13. nesouhlasí však s přístupem ke správě, který se dosud soustředí na vztahy mezi Komisí a členskými státy, v důsledku čehož jsou města a regiony pojímány spíše jako subjekty, na něž je veřejná politika zaměřena, než jako subjekty, které ji aktivně tvoří, a odpovědnost za zohledňování místních a regionálních problémů je svěřena členským státům. Opět proto vyzývá k tomu, aby v souladu se zásadou „aktivní subsidiarity“ ( 1 ) byly města a regiony plně a bezvýhradně uznány za zúčastněné strany, které je zapotřebí zapojit do navrhování, provádění, monitorování a hodnocení evropských politik v oblasti výzkumu a inovací;

Nový přístup k Evropskému výzkumnému prostoru

14. poukazuje na to, že Výbor pro Evropský výzkumný prostor a inovace (ERAC) ( 2 ) (17. 12. 2019) a Síť evropských regionů pro výzkum a inovace (ERRIN) ( 3 ) vypracovaly důležité závěry, a obhajuje nový přístup v rámci Evropského výzkumného prostoru, který: — se bude opírat o přístup programu Horizont Evropa založený na excelenci vědy a bude směřovat k přístupu kombinujícímu excelenci výzkumu a znalostí, jehož cílem bude zejména dosáhnout vedoucího postavení Evropy v oblasti udržitelného růstu a přechodu k novým modelům, — bude znamenat přechod od strategií výzkumu ke strategiím znalostí s integrovaným přístupem k výzkumu, inovacím, vzdělávání a dovednostem a se zapojením široké škály zúčastněných stran – univerzit, průmyslu, různých úrovní veřejného sektoru, občanů a občanské společnosti, — bude znamenat přechod od evropského rámcového programu a nezávislých vnitrostátních politik pro oblast výzkumu ke skutečně víceúrovňovému řídicímu rámci a k plnému uznání územního zakotvení výzkumu a inovací ve městech a regionech;

15. doporučuje, aby byl kladen větší důraz na vztah mezi výzkumem a podniky a zároveň byla uznána klíčová role místních a regionálních orgánů při rozvoji podnikatelského prostředí a usnadnění kontaktů pro přenos znalostí: sponzorování základního výzkumu ze strany podniků, podpora vědeckého podnikání při dodržování požadavků na transparentnost, soukromé investice, podpora podniků při rozvoji jejich inovací;

16. požaduje, aby bylo v souvislosti s vytvořením platformy Evropského výzkumného prostoru pro talenty lépe vysvětleno, jak Komise hodlá: a) navázat na iniciativu EURAXESS a strategii lidských zdrojů pro výzkumné pracovníky (HRS4R), které byly dosud rozvíjeny s cílem usnadnit mobilitu výzkumných pracovníků a jejich profesní rozvoj, a tak přispět k vytvoření jednotného trhu znalostí, výzkumu a inovací; b) podpořit ocenění výzkumných pracovníků v rámci těchto iniciativ a prosadit mechanismy podpory pro regiony, které jsou připraveny přilákat a udržet si talenty, uplatňovat strategii HRS4R a podpořit instituce a výzkumné pracovníky s ohledem na jejich potřeby;

17. zdůrazňuje, že je nutná dobrá koordinace na místní a regionální úrovni a poskytování nástrojů, v rámci nichž budou hrát místní nebo regionální orgány hlavní úlohu, jako jsou nástroje na podporu politik, součinnost mezi regionální politikou a programem Horizont Evropa a pečeť excelence. Je zásadně důležité usnadnit přístup k informacím a údajům za účelem posílení synergií a doplňkovosti mezi evropskými fondy a umožnit různým orgánům pracovat koordinovaněji;

18. vyzývá k vyjasnění pojmu excelence tím, že bude jasně odlišena excelence vědy, excelence dopadů úzce spojená s propojením mezi vědou a inovačními ekosystémy, zejména místními a regionálními, a excelence samotných ekosystémů na základě jejich specifických oblastí vědecké excelence, ale také jejich strategické a koordinační kapacity ( 4 )

19. opět plně potvrzuje význam činností na podporu vědecké excelence, zejména v rámci programu Horizont Evropa, a navrhuje, aby byla jako doplňkový cíl Evropského výzkumného prostoru plně uznána dostupnost vysoce kvalitní vědy ve všech městech a regionech EU, již by bylo možné využít k podpoře inovací a na pomoc společnosti a podnikům s řešením výzev spojených s cíli udržitelného rozvoje a s překonáním současných krizí;

20. vítá, že Evropská komise usnadnila investice a reformy zaměřené na priority EU, zejména na ekologickou a digitální transformaci, která se po krizi COVID-19 stala nezbytnou;

21. žádá, aby Evropský výzkumný prostor podporoval vazby, které je třeba budovat mezi strategiemi pro inteligentní specializaci, prioritami Evropského výzkumného prostoru a jejich celkovým prováděním. Rovněž požaduje, aby Evropský výzkumný prostor přispíval k lepší rovnováze mezi nezbytnou excelencí vědy na jedné straně a na druhé straně naléhavou potřebou překlenout rozdíly ve výkonnosti v oblasti výzkumu a inovací, jež v EU panují mezi státy, regiony a městy;

Evropský výzkumný prostor, inteligentní specializace a regionální politika

22. je toho názoru, že nový Evropský výzkumný prostor by měl být příležitostí k plnému uznání úlohy inteligentních specializací a jejich kolektivního a podnikatelského procesu jako jednoho z pilířů nynější i budoucí výkonnosti EU v oblasti výzkumu a inovací. Zdůrazňuje, že inteligentní specializace vzájemně propojují místní a regionální orgány, výzkumné instituce, soukromý sektor a občanskou společnost a pomáhají regionům získat konkurenční výhodu, stimulovat soukromé investice a vytvořit pracovní místa. Vyzdvihuje rovněž klíčovou úlohu regionů v evropské strategii pro inteligentní specializaci a nezbytnost zachovat specifický přístup regionálních strategií pro inteligentní specializaci také v případě, kdy existují i národní strategie pro inteligentní specializaci. V této souvislosti navrhuje, aby byla zmapována distribuovaná vědecká excelence a inteligentní specializace, přičemž by toto mapování bylo průřezové a dynamické a provedly by jej společně regiony, členské státy a Evropská unie. Navrhuje rovněž zohlednit nezbytný přechod od strategií pro inteligentní specializaci ke strategiím pro udržitelnou inteligentní specializaci a k lepšímu provádění čtverné šroubovice, což společnosti umožňuje se na této strategii aktivně podílet;

23. zdůrazňuje, že je na základě tohoto mapování důležité přispívat k vytváření sítí regionálních inteligentních specializací, které se budou opírat o vědeckou excelenci, a umožňovat meziregionální spolupráci jak prostřednictvím iniciativy Interreg a zejména její složky „meziregionální inovační investice“, tak v rámci programu Horizont Evropa, a to prostřednictvím konkrétních společných projektů v rámci celého programu, a především druhého pilíře, zejména v rámci „misí“ a „evropských inovačních partnerství“ a v průřezové části „Posílení Evropského výzkumného prostoru“. Zdůrazňuje, že je důležité zapojit do řízení „misí“ a „partnerství“ města a regiony;

24. podporuje záměr Komise vést přípravu společných technologických plánů s průmyslem tak, aby zahrnovaly investiční programy na podporu výzkumu a inovací, je ale překvapen, že v případě evropských partnerství plánovaných v rámci programu Horizont 2020 se na nich mají podílet jen členské státy a průmysl. Připomíná, že je zároveň zapotřebí zohlednit inteligentní specializace regionů a úlohu regionálních ekosystémů a inovačních center, které jsou taktéž součástí průmyslových hodnotových řetězců;

25. znovu potvrzuje, že města a regiony mají plnit úlohu partnerů při rozvoji a propojování výzkumných a technologických infrastruktur a programu Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury. Připomíná, že mají důležitou úlohu při vytváření, podpoře a propagaci těchto infrastruktur ( 5 ) . Dále opakuje, že místní a regionální orgány jsou klíčovými aktéry při vytváření efektivních regionálních ekosystémů a inovačních center ( 6 )

26. navrhuje přejít k dohodám o partnerství mezi regiony, členskými státy a EU, a zapojit tak všechny zúčastněné strany do plnění společných cílů v oblasti výzkumu, inovací a vysokoškolského vzdělávání, digitálního vzdělávání a dovedností a do plánů na podporu oblastí inteligentní specializace, které by zahrnovaly všechny politiky EU a neomezovaly by se jen na pravidla pro využívání prostředků z EFRR. Tento krok by mohl být předmětem pilotního projektu;

27. připomíná, že objem prostředků z EFRR na podporu výzkumu a inovací se během programových období značně zvýšil a v období 2014–2020 představoval více než 100 miliard EUR a že města a regiony vynaložily během stejného období ze svých rozpočtů celkem téměř dvakrát více prostředků, než je objem evropského rámcového programu pro výzkum. Z těchto údajů je patrné, jak je důležitá koordinace mezi evropskými, celostátními, místními a regionálními politikami, jakož i součinnost jednotlivých intervenčních nástrojů;

28. je znepokojen tím, že bylo dosaženo jen omezeného pokroku v oblasti synergií, zejména z důvodu pomalého utváření rámcových režimů státní podpory. Znovu uvádí, že si přeje, „aby všechny finanční prostředky uvolněné na spolufinancování akce nebo akčního programu vycházejícího z programu Horizont Evropa podléhaly právním předpisům platným pro tento program, zejména předpisům týkajícím se státní podpory“ ( 7 ) . Potvrzuje své pojetí synergií jako dobrovolné spolupráce založené na pěti zásadách: soudržnosti, doplňkovosti, souladu, společném budování, uznávání skupin místních aktérů ( 8 ) . Znovu zdůrazňuje, že je třeba účinný přístup týkající se společného budování a kontroly možných finančních převodů ze strany řídícího orgánu;

29. domnívá se, že vzhledem k těmto prvkům je nezbytné, aby byly města a regiony plně zapojeny do „Fóra Evropského výzkumného prostoru pro transformaci“, a to jak kvůli výzvám v oblasti spolupráce a koordinace, které je třeba řešit, tak kvůli úloze místních subjektů při provádění programu transformace v souvislosti s krizemi a přechody;

Příspěvek regionálních ekosystémů a inovačních center k dynamice Evropského výzkumného prostoru

30. doporučuje, aby se v rámci přípravy kritérií pro splnění základní podmínky strategií pro inteligentní specializaci, která jsou stanovena v nařízení o společných ustanoveních ohledně strukturálních fondů, sledovaly a rozvíjely osvědčené místní nebo regionální postupy. Je třeba připomenout, že do přípravy regionálních programů EFRR musí být zařazena definice řádné správy celostátní, regionální nebo místní strategie pro inteligentní specializaci, v jejímž rámci musí každý místní nebo regionální orgán prokázat pokrok dosažený při provádění svých strategií pro inteligentní specializaci, včetně mimo jiné opatření zaměřených na mezinárodní spolupráci. Jedná se o jedinečnou příležitost pro vypracování a šíření osvědčených postupů, například prostřednictvím platforem, jakými jsou „Věda se setkává s regiony“ nebo platforma pro výměnu poznatků;

31. s nadšením podporuje koncepci „ERAHub“, jelikož je toho názoru, že se jedná o příležitost, jak poskytnout institucionální uznání a dát konkrétní podobu pojmu regionálního ekosystému a inovačního centra, který již několik let prosazuje, a jak plně uznat místní přístup („place-based approach“) k vědě a inovacím. Žádá, aby byl tento návrh rychle zaveden do praxe, a navrhuje využít platformu pro výměnu poznatků k tomu, aby byla vyjasněna jeho oblast působnosti a usnadněno vytváření pilotních projektů. Vítá záměr Komise pozdvihnout tuto iniciativu ve spolupráci s VR na strategickou úroveň a podporovat přitom součinnost nástrojů v oblasti výzkumu a inovací, vzdělávání, prohlubování dovedností, změny kvalifikace a odborné přípravy a využívat prostředky vyčleněné na politiku soudržnosti. Požaduje, aby se tato iniciativa neomezovala jen na jediný cíl, kterým je usnadnění přístupu k excelenci;

32. upozorňuje na několik úskalí, jimž je třeba se vyhnout: příští úvahy musí zohlednit zkušenost digitálních center či EIT, avšak „ERAHubs“ nesmějí odkazovat pouze na ně, ani se omezovat na to, že by organizovaly „vzájemně propojený prostor pro znalosti“, který by se soustředil na výměnu osvědčených postupů a šíření znalostí, jelikož Evropa nepotřebuje zastřešující centrum. „ERAHubs“ nesmí fungovat pouze jako nástroj pro snížení rozdílů v oblasti inovací a rovněž nesmí sloužit k tomu, aby znovu vyzdvihovaly pouze univerzitní kampusy světové úrovně, kterým se již dostává značné podpory ze strany členských států a rámcového programu;

33. navrhuje naopak, aby byly v rámci „ERAHubs“ uznávány skupiny subjektů, regionální (nebo meziregionální) ekosystémy a inovační centra, které se vyznačují těmito kumulativními kritérii: — mají znalostní strategii s integrovaným přístupem k vysokoškolskému vzdělávání, digitálnímu vzdělávání, celoživotnímu učení včetně prohlubování dovedností a změny kvalifikace, k výzkumu a inovacím, — zapojují všechny zúčastněné strany podle modelu čtverné šroubovice, který klade důraz na zapojení občanů a místních veřejných aktérů působících v rámci demokratického systému, — mají schopnost společně koordinovat činnost, definovat strategii a společně přijímat rozhodnutí o stanovení priorit a přidělování zdrojů, — dosahují hospodářských a sociálních výsledků v oblasti územních dopadů ve všech sférách: odborná příprava, inovace, vytváření pracovních míst a zakládání podniků, služby poskytované podnikům, veřejným službám a třetímu sektoru, podpora transformací, sociální a kulturní inovace, sociální soudržnost, aktivní občanství a kulturní tvořivost (zejména s využitím „srovnávacího přehledu inovací“ (9)), — zapojují se do inteligentních specializací souvisejících s „ERAHubs“ v oblastech vědecké excelence evropské a mezinárodní úrovně nebo rychle a spolehlivě spějí k dosažení této úrovně, — podílejí se na meziregionálních nebo evropských tematických sítích a partnerstvích v oblasti inteligentní specializace, — mají zkušenost se zapojením do evropských programů zaměřených na výzkum, odbornou přípravu a mobilitu výzkumných pracovníků a studentů v rámci Unie;

34. domnívá se, že EU by měla tyto „ERAHubs“ přímo podporovat – a to i finančně – v rámci partnerství, které se bude opírat o tři pilíře: — uznání „ERAHubs“ ze strany EU jako důležitých prvků podpory, které umožní splnění cílů Evropské unie a provádění souvisejících politik. To znamená, že je zapotřebí zohlednit „ERAHubs“ jak při pořádání Fóra EVP pro transformaci, tak při strategickém plánování programu Horizont Evropa, — evropskou podporu poskytovanou za účelem posílení klíčových podpůrných funkcí (strategie, koordinace, evropeizace, internacionalizace, odborné přípravy, získávání talentovaných lidí, inovace a přenosu) a usnadnění přístupu k různým evropským programům, včetně programu Horizont Evropa, — závazek zúčastněných stran „ERAHubs“ posílit svou strategickou kapacitu a zlepšit kvalitu inteligentních specializací, zvýšit míru svého zapojení do unijních sítí a programů a rozvíjet spolupráci v rámci evropské sítě „ERAHubs“;

35. vyzývá k tomu, aby bylo alespoň 50 až 100 center v Evropě uznáno jako „ERAHubs“ a aby byla tato síť široce přístupná především novým ekosystémům z EU-13 a z nejvíce znevýhodněných regionů;

36. zdůrazňuje zásadní úlohu, kterou při řešení společenských výzev hrají města a regiony coby iniciátoři a organizátoři rozsáhlých projektů spolupráce zaměřených na společenské inovace. Centra „ERAHubs“ by měla fungovat jako nástroje pro rozvoj dovedností a postupů potřebných pro urychlení tohoto pokroku;

37. zdůrazňuje, že síť „ERAHubs“ by se mohla stát vynikajícím rámcem pro přípravu společných výzkumných a inovačních projektů, do nichž by se v rámci přístupu zdola nahoru společně zapojilo několik regionálních ekosystémů a inovačních center. Tato konsorcia by mohla užitečným způsobem využívat právní nástroj spolufinancovaných opatření „Cofund actions“, jenž existuje v programu Horizont Evropa a který lze rovněž využít v rámci druhého pilíře a jenž je výborně uzpůsoben k rozvíjení synergií mezi rámcovým programem, regionální politikou a rozpočty měst a regionů;

Koronavirová krize, rozdíly v oblasti inovací, šíření excelence – soudržnost jako jádro Evropského výzkumného prostoru

38. varuje před dopadem, které mají současné krize na nejzranitelnější a nejvíce postižená území, a připomíná, že hospodářská a finanční krize v roce 2008 vedla v některých regionech, zejména v jihoevropských zemích, k prudkému snížení investic do výzkumu a inovací. Výbor proto naléhavě žádá, aby nástroj Evropské unie na podporu oživení a příští víceletý finanční rámec intenzivněji podporovaly vysokoškolské vzdělávání, digitální vzdělávání, celoživotní učení včetně prohlubování dovedností a změny kvalifikace, výzkum a inovace v zájmu plnění cílů Evropského výzkumného prostoru a aby byla v tomto rámci rovněž využívána iniciativa REACT-EU a Fond pro spravedlivou transformaci, a to v souladu s operačními programy, které přijímají regiony, a s jejich strategiemi pro inteligentní specializaci. To je nezbytné, protože regiony do doby, než získají odolnost, potřebují větší podporu při oživení;

39. žádá Komisi, aby vysvětlila, jak by členské státy, jejichž úroveň investic do výzkumu a inovací nedosahuje evropského průměru, mohly v současné situaci a bez navýšení podpory splnit v příštích pěti letech cíl 50 % zvýšení těchto investic, který Výbor ostatně podporuje;

40. poznamenává, že Evropský výzkumný prostor je roztříštěný, jelikož finanční prostředky EU nejsou dostatečné k financování spolupráce mezi regionálními inovačními ekosystémy a výsledky výzkumu jsou zřídka sdíleny s širokou veřejností a ostatními regiony, a to i v rámci téhož členského státu. Zároveň lituje, že nadnárodní programy výzkumu a inovací tradičně využívá malý a relativně uzavřený okruh progresivních univerzit, výzkumných středisek, velkých průmyslových odvětví a regionů, v nichž se nacházejí hlavní města, tedy subjektů, které se již v minulých letech často účastnily rámcového programu nebo jsou výrazně zastoupeny v Bruselu;

41. souhlasí s konstatováním, že pokrok dosažený při provádění Evropského výzkumného prostoru se zpomalil a že mezi zeměmi a regiony stále existují velké rozdíly, jak uvádí zpráva o pokroku Evropského výzkumného prostoru za rok 2018. Sbližování evropských, národních a regionálních systémů výzkumu a inovací je nedostatečné, což vede k nevhodné koncentraci center excelence v oblasti výzkumu a inovací v rámci Evropy a k tomu, že jsou opomíjeny celé regiony. Zároveň to vytváří nevyvážené prostředí pro mobilitu a pohyb znalostí, což je v rozporu s cíli politik Evropského výzkumného prostoru;

42. domnívá se, že tato zjištění jsou všeobecně přijímána a pravidelně se na ně upozorňuje, ale nikdo si z nich nebere politické ponaučení, a pokud budou zachována současná rozhodnutí týkající se rozpočtu, nebude možné tyto nedostatky překonat. Snahy o odstranění rozdílů v oblasti inovací tak zůstanou pouhými slovy a mechanismy pro šíření excelence a zvýšení účasti nebudou dostatečnými nástroji a neumožní splnit vytyčené politické cíle.

V Bruselu dne 5. února 2021. předseda Evropského výboru regionů Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) COM(2018) 703.

(2) Stanovisko ERAC k budoucnosti Evropského výzkumného prostoru (https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1201-2020-INIT/en/pdf, v anglickém znění).

(3) Doporučení ERRIN pro budoucnost Evropského výzkumného prostoru (https://errin.eu/system/files/2020-06/200608%20ERRIN_recommendations_for_the_future_of_the_European_Research_Area_approved.pdf).

(4) Podle Evropské asociace univerzit: „Excellence is not limited to highly cited publications but needs to be based on the many and diverse contributions of the research community, notably including Open Science practices, citizen engagement, and impact on society.“ (Excelence se neomezuje na nejvíce citované publikace, ale musí se opírat o řadu různých příspěvků výzkumné obce, kam patří zejména postupy otevřené vědy, zapojení občanů a dopad na společnost.).

(5) Stanovisko Evropského výboru regionů Výzkumná infrastruktura – budoucnost Evropského výzkumného prostoru (EVP) z regionální a přeshraniční perspektivy (Úř. věst. C 39, 5.2.2020, s. 68).

(6) Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – příležitost Evropy utvářet svoji budoucnost (Úř. věst. C 168, 16.5.2019, s. 4).

(7) Stanovisko Evropského výboru regionů — Horizont Evropa: 9. rámcový program pro výzkum a inovace (Úř. věst. C 461, 21.12.2018, s. 79).

(8) Stanovisko Evropského výboru regionů — Místní a regionální rozměr programu Horizont 2020 a nového rámcového programu pro výzkum a inovace (Úř. věst. C 342, 12.10.2017, s. 1).

(9) Stanovisko Evropského výboru regionů Srovnávací přehled inovací v regionech a jeho vliv na místně orientované politiky regionů (Úř. věst. C 440, 18.12.2020, s. 87).