SDĚLENÍ KOMISE RADĚ o statutu pozorovatele pro Evropskou unii v mezinárodním středisku synchrotronního záření pro experimentální vědu a aplikace na Blízkém východě (SESAME) /* COM/2015/065 final */





Status pozorovatele pro Evropskou unii v projektu SESAME Shrnutí Projekt SESAME (Synchrotron-light for Experimental Science and Applications in the Middle East – Synchrotronní záření pro experimentální vědu a aplikace na Blízkém východě)[1] je mezinárodním střediskem pro výzkum a moderní technologie se sídlem v Jordánsku. Jde o jedinečný počin, jehož cílem je využívat vědecké diplomacie při prosazování míru a spolupráce na celém Blízkém východě[2]. Členy projektu SESAME jsou Bahrajn, Kypr, Egypt, Írán, Izrael, Jordánsko, Pákistán, Palestina a Turecko. Brazílie, Čína, Japonsko, Kuvajt, Švýcarsko, Ruská federace, Spojené státy, jakož i několik členských států EU (Francie, Německo, Řecko, Itálie, Portugalsko, Španělsko, Švédsko a Spojené království) mají status pozorovatele. 1. Souvislosti Projekt SESAME byl zahájen v roce 2004 pod záštitou organizace UNESCO s cílem využít vědecké diplomacie při prosazování vědecké spolupráce v celé oblasti Blízkého východu. Projekt v otevřeném dopisu podpořilo 45 nositelů Nobelovy ceny. Projekt je koncipován jako vědecká iniciativa a má významnou vědeckou hodnotu. Podporuje výzkum a technologickou excelenci v regionu a zabraňuje odlivu mozků nebo se tento trend snaží zvrátit. Zároveň staví vědecké a kulturní mosty mezi různými společnostmi a díky mezinárodní vědecké spolupráci přispívá k míru. Projekt SESAME vytváří motivační vědecké prostředí, které nejlepší vědce a technology v daném regionu podněcuje k tomu, aby zde zůstali nebo – pokud odešli jinam – se do regionu vrátili. Vytváří platformu pro spolupráci s vědci z Evropy a dalších zemí. V současnosti je projekt jedním z mála projektů na Blízkém východě, který podporuje nadnárodní dialog. SESAME může mít na region velmi pozitivní dopad z vědeckého i socioekonomického hlediska, jelikož synchrotronové zařízení má velmi vysoký inovační potenciál a může umožnit rychlou návratnost s ním spojených investic. Již nyní projektu SESAME (t.j. zatím dostupných zařízení) využívá více než 200 vědců z daného regionu. Dle očekávání by SESAME měl začít plně fungovat v roce 2016 za předpokladu, že budou včas k dispozici finanční prostředky potřebné k dokončení jeho výstavby. Roční provozní rozpočet projektu SESAME dosahuje v současnosti 3,2 milionu USD a očekává se, že po úplném zprovoznění střediska vzroste na přibližně 6 milionů USD. 2. Zapojení Evropské unie a její podíl na projektu SESAME SESAME je jedinečná mezinárodní vědecká iniciativa na Blízkém východě, které vznikla díky příspěvkům z Německa a dalších členských států EU[3]. Inspirací pro tento projekt bylo středisko CERN, které jako jedno z prvních v Evropě začalo využívat vědu jakožto způsob podpory spolupráce, jejíž přínosy přesahují rámec vědy. Na základě tohoto modelu hodlá projekt SESAME podporovat vědeckou a technologickou excelenci na Blízkém východě a díky mezinárodní vědecké spolupráci budovat mosty mezi různými společnostmi. Vědci i vlády z EU a dalších částí světa iniciativě SESAME vyslovili velmi silnou podporu. Z členských států EU je Kypr plnoprávným členem projektu SESAME a dalších osm členských států EU se účastní zasedání rady SESAME ve funkci pozorovatelů. Projekt využívá odborných znalostí, technické pomoci a vybavení, které poskytly evropské partnerské laboratoře (synchrotronová zařízení z Německa, Francie, Itálie, Spojeného království, Švédska, Španělska a Švýcarska přispěla k projektu značnými lidskými a jinými zdroji). Evropská komise projektu opakovaně vyjádřila svou podporu a v průběhu let na něj přispěla více než 10 miliony EUR: v rámci 7. rámcového programu (společná podpora střediska CERN a EU na magnety pro projekt SESAME ve výši 5 milionů EUR[4]), 5 miliony EUR v rámci dvoustranných programů finanční pomoci uzavřených mezi EU a Jordánskem a specifickými výzkumnými projekty (například LinkSCEEM 1 a 2[5]). Zásadním technickým přínosem EU k projektu SESAME, díky němuž mohl být projekt realizován, je magnetový systém pro jeho hlavní zásobní prstenec. Získání potřebného kapitálu pro projekt bylo nelehkým úkolem. Komise i členské státy EU se v tomto ohledu zásadním způsobem podílely na zajištění realizace iniciativy. 3. EU by měla usilovat o status pozorovatele v projektu SESAME Dne 27. března 2014 obdržely útvary Evropské komise oficiální pozvánku od rady SESAME, aby se EU na projektu podílela jako pozorovatel. V souladu s postupem je třeba zaslat dopis generálnímu řediteli UNESCO, v němž Unie potvrdí, že souhlasí se stanovami projektu SESAME, a oznámí své přání stát se pozorovatelem. Po obdržení dopisu bude rada SESAME vyzvána k hlasování. Na základě dosavadní dobré spolupráce se očekává, že rada SESAME žádost Unie podpoří. Získáním statutu pozorovatele v projektu SESAME Unie nezíská právo hlasovat. Status má však tyto výhody: pozorovatelé se účastní činnosti výkonného orgánu střediska, kterým je rada, mohou předkládat body pořadu jednání a návrhy pro diskuzi na zasedáních rady, státní příslušníci států se statutem pozorovatele mohou v projektu SESAME zaujímat pracovní místa, a je-li to možné, nabídková řízení na nákup vybavení a materiálu jsou otevřena pouze výrobcům a dodavatelům z území členských států a pozorovatelů. Členové každoročně hradí finanční příspěvky, zatímco pozorovatelé takovou povinnost nemají. SESAME může bezpochyby značně přispět k vědecké excelenci a širší vědecké diplomacii v regionu tím, že bude podporovat vědeckou spolupráci mezi EU, Blízkým východem a státy bezprostředně sousedícími s EU. Díky vědecké diplomacii lze využít mezinárodní spolupráci v oblasti výzkumu a inovací jako nástroj klidné síly a mechanismus pro zlepšení vztahů s klíčovými zeměmi a regiony. Vědecká diplomacie může podpořit EU v jejím úsilí při řešení krizí a upevňování míru[6]. Kromě toho se očekává, že SESAME jako široce dostupné zařízení pro vědecké uživatele bude mít značný socioekonomický dopad. Projekt podporuje klíčové inovační faktory, jako jsou přenos technologií, rozvoj znalostí a lidského kapitálu, akademické výměny, odborná příprava výzkumných pracovníků, společné výzkumné a vývojové činnosti. Tímto způsobem SESAME pomáhá začlenit region do celosvětových sociálně-ekonomických procesů, které podporují rozvoj znalostí a inovací a vedou k prosperitě a stabilitě na Blízkém východě. EU investuje značné částky do spolupráce v oblasti výzkumu a vědy v daném regionu, a zejména do projektu SESAME[7]. Evropská komise se proto domnívá, že status pozorovatele v tomto projektu by: přiměřeně odrážel značnou angažovanost a zapojení EU do této iniciativy. Jako pozorovatelé jsou do projektu zapojeni nejvýznamnější globální aktéři i nově příchozí strany působící v tomto regionu (USA, Rusko, Čína, Brazílie a další), celosvětově zviditelnil EU a posílil její mezinárodní profil jako subjekt, který se významnou měrnou podílí na vědecké excelenci a rozvoji v tomto regionu, · přispěl k vytváření pracovních míst, růstu a stabilitě v regionu, posílil přenos technologií a inovací v regionu, prokázal vedoucí postavení v celosvětové vědecké spolupráci v souladu s hlavními zásadami EU, udržitelným rozvojem a vzájemným respektem mezi lidmi, byl pro Unii názorným příkladem dobře fungujícího nástroje vědecké diplomacie, zviditelnil projekt, a tudíž mobilizoval i jiné regionální subjekty k další podpoře projektu. 4. Závěry Na základě výše uvedených skutečností se Evropská komise domnívá, že získáním statutu pozorovatele by se EU výrazně zviditelnila a získala by vliv. Komise vyzývá Radu, aby výše uvedený postoj schválila a v zájmu získání statutu pozorovatele v projektu SESAME pro EU podpořila Komisi při přípravě opatření. [1] Synchrotrony využívají světla (světelných paprsků), které přesahuje rámec viditelnosti (v infračerveném, ultrafialovém, rentgenovém světle i mimo světelný rámec) pro účely studia hmoty (od biologických buněk až po atomy). Mají širokou škálu uplatnění – infračervené zobrazování chorob, vývoj léčiv, posílení solárních článků, zachycování CO2, posuzování archeologických artefaktů atd. [2] http://www.sesame.org.jo/sesame/about-us/what-is-sesame.html [3] S myšlenkou vytvořit mezinárodní zdroj pro synchrotronní záření na Blízkém východě a využít přitom součásti přístroje BESSY I (Berlin Electron Storage Ring Company for Synchrotron Radiation – Společnost pro elektronický zásobovací prstenec pro synchrotronní záření v Berlíně) přišla na konci 90. let německá a mezinárodní vědecká komunita. Německá vláda souhlasila s darováním součástí přístroje BESSY I pro účely projektu SESAME v Jordánsku, kam dorazily v červnu 2002. [4] cessamag.web.cern.ch [5] www.linksceem.eu [6] Zpráva o provádění strategie pro mezinárodní spolupráci v oblasti výzkumu a inovací (COM(2014)567). [7] Dosavadní finanční příspěvek EU na projekt SESAME činí více než 12 milionů EUR a kromě toho poskytly členské státy EU značnou pomoc nefinanční povahy.