Zvláštní zpráva Programy pomoci EU pro 
vyřazování jaderných 
zařízení z provozu v Litvě, 
Bulharsku a na Slovensku: 
od roku 2011 bylo 
dosaženo určitého 
pokroku, zásadní výzvy 
však teprve čekajíCS 2016  č. 22
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5471-9 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/63959 QJ-AB-16-020-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-5468-9 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/93737 QJ-AB-16-020-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-5457-3 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/138302 QJ-AB-16-020-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Před použitím či reprodukcí obrázků 1, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 a obrázku v příloze VII je nutno získat souhlas přímo od 
držitele autorských práv.
Programy pomoci EU pro 
vyřazování jaderných 
zařízení z provozu v Litvě, 
Bulharsku a na Slovensku: 
od roku 2011 bylo 
dosaženo určitého 
pokroku, zásadní výzvy 
však teprve čekají
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce SFEU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 22
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti správy a řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby 
byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných 
příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na struktu -
rální politiky, dopravu a energetiku. Audit vedl člen odpovídající za tuto zprávu Phil Wynn Owen a podporu mu poskyto -
val auditní tým senátu II.
03
 Obsah
Body
 Glosář
 Zkratky
I–X Shrnutí
1–28  Úvod
4–10  Programy pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu
11–17  Co znamená vyřazování jaderných zařízení z provozu?
18–19  Nakládání s radioaktivním odpadem
20 „Znečišťovatel platí“ jako zásada EU i mezinárodní zásada
21–27  Úlohy a odpovědnost aktérů v rámci programů pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení 
z provozu
28 Předcházející zpráva EÚD o vyřazování jaderných elektráren z provozu
29–35  Rozsah a koncepce auditu
36–106  Připomínky
36–71  Při vyřazování jaderných zařízení z provozu bylo od roku 2011 dosaženo určitého pokroku, zásadní 
výzvy však teprve čekají
37–58  V nekontrolovaných pásmech byl zaznamenán pokrok, avšak vyřazování budov reaktorů z provozu má 
teprve začít a infrastruktura pro nakládání s radioaktivním odpadem je dokončena jen zčásti
59–71  Téměř u všech projektů klíčové infrastruktury pro vyřazování z provozu došlo ke zpoždění
72–106  Odhadované náklady na vyřazování zařízení z provozu dosáhnou nejméně 5,7 miliardy EUR, při 
zahrnutí nákladů na konečné uložení pak dvojnásobku této částky
73–74  Celkové odhadované náklady na vyřazování zařízení z provozu se od roku 2010 zvýšily o 40 % na 
5,7 miliardy  EUR
75–85  Členské státy, zvláště Litva, se potýkají s finančními problémy
86–88 Posouzení plánů financování a vyřazování z provozu, které provedla Komise, bylo nedostatečné
89–92  Rozpočet EU financuje velkou většinu nákladů ve všech třech členských státech
04 Obsah 
93–99  Celkové odhadované náklady by se zdvojnásobily, pokud by se započítaly náklady na konečné uložení 
vysoce aktivního odpadu
100–106  Závazky z titulu budoucích nákladů nejsou ve třech uvedených členských státech řádně zaúčtovány
107–120  Závěry a doporučení
 Příloha I –  Jaderné reaktory vyřazované z provozu v rámci programu pomoci EU pro 
vyřazování jaderných zařízení z provozu
 Příloha II –  Přehled právních základů programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení 
z provozu
 Příloha III – Jaderné reaktory v členských státech a jejich stav k 31. prosinci 2015
 Příloha IV – Přehled aktérů programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu
 Příloha V – Projekty financované EU šetřené v rámci auditu
 Příloha VI –  Prodlení a překročení nákladů ovlivňující vzorek 18 klíčových projektů 
infrastruktury a podpory vyřazování z provozu financovaných z programů pomoci 
EU od roku 2001
 Příloha VII  –  Výstavba hlubinného geologického úložiště pro konečné uložení vyhořelého 
jaderného paliva v Olkiluoto ve Finsku
 Odpovědi Komise
05
 Glosář
Aktivace : Proces, při němž neutronové záření způsobuje nezáměrný vznik radioaktivity ve zpomalovačích, 
chladivech a  stavebních a  ochranných materiálech.
Budova reaktoru : V této budově se nachází reaktor a ostatní hlavní součásti a budova tvoří součást kontrolovaného 
pásma.
Hlubinné geologické úložiště : Zařízení pro konečné uložení odpadu, které se nachází pod zemí ve stabilním 
geologickém útvaru, aby mohlo zajistit dlouhodobé uložení (po tisíce let či delší dobu) dlouhodobého 
radioaktivního odpadu a izolaci odpadu od přístupné biosféry. Uložení znamená, že není záměrem odpad z úložiště 
vyzvednout, přestože tato možnost není vyloučena. Geologické ukládání je metoda určená pro ukládání zejména 
vysoce aktivního radioaktivního odpadu.
Jaderná elektrárna : Elektrárna využívající jako palivo štěpný jaderný materiál.
Jaderný reaktor : Zařízení v areálu jaderné elektrárny. Jedná se o systém, který v sobě uzavírá a kontroluje 
nepřetržité řetězové jaderné reakce.
Konečné uložení : Poslední krok procesu nakládání s  radioaktivním odpadem. Existují různé možnosti včetně 
uložení v hlubinném geologickém úložišti v případě vysoce aktivního radioaktivního odpadu.
Kontaminace : Nezáměrná a nechtěná přítomnost radioaktivní látky na površích nebo uvnitř pevných látek nebo 
proces, který přítomnost radioaktivní látky na takových místech způsobuje.
Kontrolované pásmo : Pásmo kontrolovaného přístupu, které podléhá zvláštním pravidlům za účelem ochrany 
proti ionizujícímu záření a  prevence šíření radioaktivní kontaminace.
Mezinárodní fondy na podporu vyřazení z provozu : Fondy řízené Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD), 
které podporují postup vyřazování z provozu v Litvě prostřednictvím Mezinárodního fondu na podporu vyřazení 
elektrárny Ignalina z  provozu (IIDSF), v  Bulharsku prostřednictvím Mezinárodního fondu na podporu vyřazení 
elektrárny Kozloduj (KIDSF) a  na Slovensku prostřednictvím Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny 
Bohunice (BIDSF).
Mokré skladování vyhořelého jaderného paliva : Vyhořelé jaderné palivo je skladováno ve vodních bazénech. 
Jedná se o jednu ze dvou možností dočasného skladování vyhořelého paliva, druhou možností je „suché 
skladování“.
Nepřímé řízení : Jedna ze tří různých metod plnění rozpočtu EU. V tomto režimu řízení má Komise celkovou 
odpovědnost za rozpočet, ale prováděcími úkoly pověřuje jednu nebo více partnerských zemí, mezinárodních 
organizací, agentur členských států nebo jiných subjektů.
Opatření ke zmírnění následků : Projekty, které mají pomocí zmírnit některé vlivy ztracené vnitrostátní kapacity 
pro výrobu energie v důsledku předčasného uzavření elektrárny.
Opatření při vyřazování z provozu : Projekty, které mají pomoci zmírnit část finančního břemene kladeného na 
členské státy v rámci vyřazování jaderných elektráren z provozu.
Plán konečného vyřazení z provozu : Dokument, který vypracuje provozovatel jaderné elektrárny při uzavření 
elektrárny a který se předkládá v rámci žádosti o povolení ke konečnému vyřazení z provozu. Vymezuje všechny 
potřebné činnosti, jejich harmonogram a  odhadované náklady a  obsahuje plán financování. Dokument lze 
v průběhu vyřazování elektrárny z  provozu upravovat.
06 Glosář 
Podmíněný závazek : V účetnictví se jedná o existující závazek, jehož vyrovnání není pravděpodobné nebo jehož 
výši nelze spolehlivě vyčíslit, nebo možný závazek, jehož existence závisí na tom, zda nastane určitá nejistá budoucí 
událost.
Povolení : Všechny činnosti prováděné během životního cyklu jaderné elektrárny včetně jejího vyřazení z provozu 
jsou regulované a vyžadují povolení od vnitrostátního orgánu. Pro práci v kontrolovaném pásmu je nutná změna 
povolení k provozu na povolení k vyřazení z provozu.
Pozemek navrácený do přírodního stavu ( greenfield ): Přestože tento výraz nemá standardní mezinárodní 
definici, pro účely této zprávy by měl být chápán jako konečný stav areálu jaderné elektrárny vyřazené z provozu, 
který umožňuje vyjmout areál z  regulační kontroly.
Programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu : Programy EU zahájené s cílem poskytnout 
finanční pomoc Litvě, Bulharsku a Slovensku při uzavírání a vyřazování z provozu sovětských jaderných reaktorů, 
které nebylo možné hospodárně modernizovat, aby dosáhly západních bezpečnostních norem, v lokalitách 
Ignalina, Kozloduj a Bohunice v souladu s příslušnými podmínkami, které byly stanoveny v přístupových smlouvách 
těchto zemí.
Průmyslový pozemek pro další využití ( brownfield ): Přestože tento výraz nemá standardní mezinárodní definici, 
pro účely této zprávy by měl být chápán jako konečný stav areálu jaderné elektrárny vyřazené z provozu, který 
není klasifikován jako navrácený do přírodního stavu. Průmyslový pozemek pro další využití zůstává předmětem 
regulační kontroly a nové využití a stavební rozvoj pozemku podléhají určitým omezením.
Předběžné podmínky : Jedná se o podmínky pro účinné a efektivní využívání podpory z EU. Předběžné podmínky 
programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu stanoví nařízení Rady (Euratom) č. 1368/20131 a (EU) 
č. 1369/20132. Litva, Bulharsko a Slovensko musely přijmout přiměřená opatření, aby tyto podmínky splnily, než 
Komise přijala své rozhodnutí o financování v rámci ročního pracovního programu 2014.
Radioaktivní odpad : Materiál zasažený radioaktivní kontaminací nebo aktivací, který vzniká v průběhu provozu 
zařízení a při jeho vyřazování z provozu. Tuto kategorii lze dále dělit podle stupně radioaktivity odpadu (uvolnitelný 
odpad, velmi krátkodobý, velmi nízko aktivní, nízko aktivní, středně aktivní nebo vysoce aktivní).
Rezerva : V účetnictví se jedná o závazek neurčitého trvání nebo částku evidovanou v rozvaze.
Suché skladování vyhořelého jaderného paliva : Vyhořelé jaderné palivo je uzavřeno v  kontejnerech ve 
specializovaném zařízení. Jedná se o jednu ze dvou možností dočasného skladování vyhořelého paliva, druhou 
možností je „mokré skladování“.
Technické vyřazování z provozu : V této zprávě tento výraz zahrnuje metodiku, technologii a práce související 
s dekontaminací, demontáží a fragmentací radiologicky aktivovaných/kontaminovaných struktur a systémů 
a odpovídající nakládání s  nimi.
1 Nařízení Rady (Euratom) č. 1368/2013 ze dne 13. prosince 2013 o podpoře poskytované Unií na programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení 
v Bulharsku a na Slovensku z provozu a o zrušení nařízení (Euratom) č. 549/2007 a (Euratom) č. 647/2010 (Úř. věst. L 346, 20.12.2013, s. 1).
2 Nařízení Rady (EU) č. 1369/2013 ze dne 13. prosince 2013 o podpoře poskytované Unií na program pomoci pro vyřazování jaderných zařízení v Litvě 
z provozu a o zrušení nařízení (ES) č. 1990/2006 (Úř. věst. L 346, 20.12.2013, s. 7).
07 Glosář 
Víceletý finanční rámec (VFR) : VFR stanoví priority výdajů a maximální částky, které může EU vynaložit v určitých 
oblastech za pevně stanovené období několika let. Horní hranice výdajů v nařízení o VFR nejsou rovnocenné horním 
hranicím v rozpočtu EU, které jsou vždy nižší. VFR zahrnuje i zdroje příjmů pro rozpočet EU a mechanismy oprav pro 
dotčené období (aktuálně 2014–2020).
Vyhořelé jaderné palivo : Jaderné palivo, které bylo vyzářeno v reaktoru a dosáhlo konce své životnosti.
Vyřazování jaderného zařízení z provozu : Proces, v jehož rámci je jaderná elektrárna demontována a lokalita je 
vyklizena do předem určeného konečného stavu.
Zásada „znečišťovatel platí“ : Obecně uznávaný postup politiky v oblasti ochrany životního prostředí, podle něhož 
by subjekty odpovědné za způsobení znečištění měly nést náklady na jeho odstranění.
Závazek : V účetnictví se jedná o aktuální závazek vyplývající z minulých událostí.
08
 Zkratky
BNPP : jaderná elektrárna Bohunice na Slovensku
CPMA : Centrální agentura pro řízení projektů v Litvě
EBRD : Evropská banka pro obnovu a rozvoj
IAS: Útvar interního auditu Evropské komise
INPP : jaderná elektrárna Ignalina v  Litvě
JAVYS, a. s. : slovenský státní podnik odpovědný za vyřazování z  provozu a  nakládání s  radioaktivním odpadem
KNPP : jaderná elektrárna Kozloduj v  Bulharsku
KPI: klíčový ukazatel výkonnosti
MAAE : Mezinárodní agentura pro atomovou energii
PPJZP : programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu
RBMK-1500 : kanálový reaktor o vysokém výkonu (jako v Litvě)
RPP : roční pracovní program
SERAW : bulharský státní podnik pro nakládání s  jaderným odpadem
VVER 440/230 : vodo-vodní energetický reaktor (jako v Bulharsku a na Slovensku)
09
 Shrnutí
I
V době, kdy byly Litva, Bulharsko a Slovensko kandidátskými zeměmi na přistoupení k Evropské unii (EU), bylo jako 
podmínka jejich přistoupení stanoveno uzavření a následné vyřazení z provozu osmi sovětských jaderných reaktorů 
první generace ve třech jaderných elektrárnách.
II
Uzavření a následné vyřazení těchto jaderných elektráren z provozu před koncem jejich projektované životnosti 
představovalo pro tři dotčené členské státy významnou finanční a hospodářskou zátěž. EU tudíž souhlasila s posky -
továním finanční podpory od roku 1999. Do roku 2020 dosáhne celková hodnota podpory z EU částky 3,8 mili -
ardy EUR, přičemž největší část získá Litva, následovaná Bulharskem a poté Slovenskem.
III
Cílem tohoto auditu bylo určit, zda bylo od roku 2011, kdy byla zveřejněna naše předchozí zpráva na toto téma, 
dosaženo pokroku při provádění programů pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu pro Litvu, Bul -
harsko a  Slovensko.
IV
Specializované programy financování z EU zaměřené na vyřazování jaderných zařízení z provozu nevytvořily řádné 
pobídky pro včasné a nákladově efektivní vyřazování z provozu.
V
Od roku 2011 bylo při vyřazování jaderných elektráren Ignalina v Litvě, Kozloduj v Bulharsku a Bohunice na Sloven -
sku z provozu dosaženo určitého pokroku. Klíčové součásti nekontrolovaných pásem elektráren byly demonto -
vány, všechny tři členské státy však dosud čekají kritické úkoly spojené s prací v kontrolovaných pásmech, včetně 
budov reaktorů. Přestože orgány členských států tvrdí, že elektrárny byly nevratně uzavřeny, ne všechny očekávané 
výstupy, které Komise používá k posouzení pokroku směrem k nevratnému uzavření, byly zcela realizovány.
VI
Tři uvedené členské státy dosáhly jistého pokroku při zřizování infrastruktury pro nakládání s odpadem, u mnoha 
projektů klíčové infrastruktury však v období let 2011–2015 došlo ke zpoždění. Nejdelší zpoždění nastalo v Litvě, 
kde bylo konečné datum vyřazení z provozu od roku 2011 odloženo o dalších devět let na rok 2038. V každém ze tří 
členských států přetrvávají problémy, například závislost na externích odbornících a nutnost zabývat se technickými 
řešeními, která jsou dosud první svého druhu.
10 Shrnutí 
Doporučení 1 : Tři dotčené členské státy by měly:
a) dále zlepšit své postupy řízení projektů, aby měly potřebnou infrastrukturu pro nakládání s odpadem a vyhoře -
lým palivem k  dispozici v  plánovanou dobu;
b) přijmout opatření k budování své vlastní technické kapacity, aby dosáhly větší rovnováhy mezi interně a externě 
zajišťovanými odbornými službami;
c) nalézt lepší způsoby výměny osvědčených postupů a technických znalostí, a to jak mezi sebou navzájem, tak 
v rámci širšího společenství pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v EU a v jiných zemích. Komise by těmto 
snahám měla nákladově efektivním způsobem napomáhat.
VII
Rozhovory ve třech členských státech týkající se možných řešení konečného uložení vysoce aktivního odpadu 
a vyhořelého jaderného paliva, jimiž mohou být řešení vnitrostátní, regionální nebo jiná řešení na bázi EU, se stále 
nacházejí ve fázi přípravy koncepcí, přestože provedení takových řešení trvá několik desetiletí.
Doporučení 2 :
a) Komise by spolu se všemi příslušnými členskými státy EU měla zkoumat možnosti uložení vyhořelého paliva 
a vysoce aktivního odpadu včetně případných regionálních a jiných řešení na bázi EU a náležitě přihlédnout 
k ochraně, bezpečnosti a nákladové efektivnosti alternativ. Komise by měla přehled těchto záležitostí uvést ve 
své první zprávě Evropskému parlamentu a Radě o plnění směrnice o radioaktivním odpadu.
b) Tyto tři členské státy by souběžně měly pokročit ve svých plánech týkajících se konečného uložení odpadu, aby 
stanovily úplnější odhady nákladů a  plány financování konečného uložení vyhořelého paliva a  radioaktivního 
odpadu, jak požaduje směrnice o radioaktivním odpadu.
VIII
Odhadované náklady na vyřazování zařízení z provozu ve třech elektrárnách dosáhnou nejméně 5,7 miliardy EUR, 
při zahrnutí nákladů na konečné uložení pak dvojnásobku této částky. Mezera ve financování nákladů na vyřazování 
z provozu v Litvě od našeho posledního auditu narostla a náklady nyní převyšují financování o 1,6 miliardy EUR. 
Mezery ve financování odhadované Bulharskem a Slovenskem v současnosti činí 28 milionů EUR a 92 milionů EUR. 
Ačkoli tři členské státy nesou konečnou odpovědnost za zajištění toho, aby byly pro vyřazování z provozu i pro 
konečné uložení k dispozici dostatečné finanční zdroje, jejich spolufinancování u programů EU na pomoc vyřazo -
vání zařízení z provozu zůstává velmi omezené. Komise dosud nevydala ve věci požadavků na spolufinancování 
jasné pokyny. Počty zaměstnanců se ve všech třech elektrárnách oproti době jejich plného provozu snížily, určitá 
část finančních prostředků EU je však využívána ke krytí nákladů na zaměstnance, kteří pracují na bezpečné údržbě 
zařízení. V roce 2011 Komise uvedla, že nepředpokládá další prodlužování finanční podpory z EU po roce 2020.
Doporučení 3 : Tři dotčené členské státy by měly uznat svou roli při dodržování zásady „znečišťovatel platí“ a měly 
by být připraveny použít vnitrostátní finanční prostředky ke krytí nákladů na vyřazování z provozu, jakož i nákladů 
na konečné uložení, a to jak ve stávajícím období financování, tak posléze.
11 Shrnutí 
Doporučení 4 : Komise by měla usilovat o navýšení vnitrostátního spolufinancování v programovém období  
2014–2020. Měla by například rozhodnutím Komise jasně vymezit „dobře zdůvodněné výjimečné“ okolnosti, za 
nichž mohou být projekty plně financovány EU v rámci pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu.
Doporučení 5 : Specializované programy financování pro vyřazování jaderných zařízení v Litvě, Bulharsku a na 
Slovensku z provozu by měly být po roce 2020 ukončeny. Bude-li stanovena jasná potřeba využití fondů EU po 
roce 2020 v jednom nebo více z uvedených tří členských států, mělo by jakékoli budoucí financování z EU navržené 
Komisí a schválené normotvůrcem zahrnovat vhodné pobídky k vyřazování zařízení z provozu, včetně časového 
omezení a odvození částek z příslušných úrovní spolufinancování poskytovaného členskými státy. Jedním z mož -
ných postupů by bylo zvážit rozšíření přístupu k evropským strukturálním a investičním fondům, který by umožnil 
krytí činností v rámci vyřazování jaderných zařízení z provozu za předpokladu splnění uvedených podmínek.
Doporučení 6 : Komise by měla umožňovat použití financování EU v rámci programů pomoci pro vyřazování 
jaderných zařízení z provozu pouze ke krytí nákladů na zaměstnance, kteří v plném rozsahu pracují na činnostech 
souvisejících s  vyřazováním z  provozu.
IX
Posouzení, které Komise provedla ohledně toho, zda plány financování a plány vyřazování z provozu splňují před -
běžné podmínky, bylo nedostatečné.
Doporučení 7 : Komise by měla dokončit své posouzení předběžných podmínek.
X
Budoucí náklady nejsou vždy zaúčtovány do rezerv a/nebo uvedeny v příloze k účetní závěrce. To omezuje transpa -
rentnost a narušuje schopnost příslušných orgánů náležitě plánovat, jak budou hrazeny budoucí náklady na vyřazo -
vání zařízení z provozu a uložení vyhořelého jaderného paliva.
Doporučení 8 : Komise by spolu se všemi příslušnými členskými státy měla pracovat na tom, aby budoucí náklady 
spojené s vyřazováním jaderných zařízení z provozu a konečným uložením vyhořelého paliva byly zaúčtovány 
řádně, transparentně a  v souladu s  příslušnými účetními standardy.
12
 Úvod Obrázek 1Jaderné elektrárny v Litvě, Bulharsku a na Slovensku 
zahrnuté do programů pomoci EU pro vyřazování 
jaderných zařízení z provozu01 
V době, kdy byly Litva , Bulharsko  a Slovensko  kandidátskými zeměmi na při -
stoupení k Evropské unii (EU), bylo jako podmínka jejich přistoupení stanoveno 
uzavření a následné vyřazení z provozu osmi sovětských jaderných reaktorů první 
generace ve třech jaderných elektrárnách3 (viz obrázek 1  a příloha I ). Vzhledem 
k tomu, že modernizace podle západních norem byla považována za nehospo -
dárnou, bylo během přístupových jednání dohodnuto, že provoz těchto reaktorů 
bude ukončen ještě před koncem jejich projektované životnosti4. Uvedené tři 
elektrárny jsou provozovány státními podniky.3 Elektrárna Kozloduj 
v Bulharsku a  elektrárna 
Bohunice na Slovensku mají 
v blízkosti reaktorů 
vyřazovaných z  provozu 
reaktory, které jsou stále činné. 
V této zprávě se výraz 
„elektrárna“ používá pouze 
k označení reaktorů 
vyřazovaných z  provozu.
4 DOC/97/8, Štrasburk/Brusel, 
15. července 1997, Agenda 
2000 - Summary and 
conclusions of the opinions of 
Commission concerning the 
Applications for Membership to 
the European Union presented 
by the Candidate Countries  
(Agenda 2000 – Shrnutí 
a závěry Komise týkající se 
žádostí o členství v Evropské 
unii, které předložily 
kandidátské země); Western 
European Nuclear Regulators 
Association (WENRA, Asociace 
západoevropských jaderných 
regulačních úřadů), Nuclear 
Safety in EU Candidate 
Countries  (Jaderná bezpečnost 
v kandidátských zemích EU), 
říjen 2000.
Jaderná elektrárna Ignalina v Litvě
Bloky 1 a 2 s jedním reaktorem v každém bloku
Typ reaktoru: kanálový reaktor o vysokém výkonu (RBMK – 1500)Jaderná elektrárna Ignalina v Litvě
Bloky 1 a 2 s jedním reaktorem v každém blokuTyp reaktoru: kanálový reaktor o vysokém výkonu (RBMK – 1500)
Jaderná elektrárna Bohunice V1 na SlovenskuDva reaktoryTyp reaktoru: energetický vodo-vodní reaktor (VVER 440/230)
Jaderná elektrárna Kozloduj v Bulharsku
Bloky 1 a 2 s jedním reaktorem v každém blokuTyp reaktoru: energetický vodo-vodní reaktor (VVER – 440/230)
Zdroj:  EÚD, na základě informací od jaderných elektráren. Fotografie © jaderná elektrárna Bohunice 
(BNPP), jaderná elektrárna Kozloduj (KNPP), jaderná elektrárna Ignalina (INPP).
13 Úvod 
02 
Jaderná elektrárna Bohunice V1 na Slovensku i  jaderná elektrárna Kozloduj 
v Bulharsku mají vodo-vodní energetické reaktory (VVER), což je podkategorie 
tlakových vodních reaktorů (viz obrázek 2 ). Tento typ reaktoru byl jinde v Evropě 
již vyřazen z provozu. Obrázek 2Ilustrace jaderné elektrárny s tlakovým vodním reaktorem (VVER-440/230)
Zdroj:  EÚD. Reaktor
PalivoKompenzátor objemu
Parogenerátor
Napájecí
čerpadlo
KondenzátorTurbínaGenerátor
TransformátorRozvodná síťSekundární okruh v turbínové hale Rozvodna
Prvky reaktoru a primárního chladicího okruhu v budově reaktoru tvoří aktivovaný a kontaminovaný primární okruh. Turbína a kondenzátor tvoří sekundární okruh. Bloky V1 v elektrárně Bohunice a 1–4 v elektrárně Kozloduj nemají masivní ochranný obal (kontejnment) z oceli a betonu coby konečnou bariéru proti velkému úniku radiace v případě nehody reaktoru a prvků primárního okruhu.Chladicí voda do/z řeky /
jezera / chladicí věžeČerpadlo chlazení
reaktoruPrimární okruh v reaktorové hale,
součást kontrolovaného pásma
14 Úvod 
03 
Reaktor v elektrárně Ignalina v Litvě je reaktor s grafitovým moderátorem 
(RBMK -1500), což je podkategorie varných reaktorů, obecně označovaná jako 
reaktor černobylského typu (viz obrázek 3 ). Jedná se o první případ vyřazování 
reaktoru s grafitovým moderátorem z provozu5.5 Ačkoli jsou uzavřeny, nebyly 
reaktorové bloky v Černobylu 
vyřazeny z  provozu. Po 
nehodě v roce 1986 byl 
reaktorový blok 4 obestavěn 
„sarkofágem“.Obrázek 3Ilustrace jaderné elektrárny s reaktorem s grafitovým moderátorem (RBMK-1500)
Zdroj:  EÚD.RozvodnaTurbínová hala
TurbínaGenerátorRozvodná síť
Transformátor
Kondenzátor
Hlavní cirkulační čerpadloPalivové články
Reaktor
Prvky reaktoru a hlavního chladicího okruhu v budově reaktoru tvoří aktivovaný a kontaminovaný primární okruh, který je přímo spojen s turbínou a kondenzátorem 
v turbínové hale. Bloky 1 a 2 v elektrárně Ignalina nemají masivní ochranný obal (kontejnment) z oceli a betonu jako konečnou bariéru proti velkému úniku radiace v případě nehody reaktoru a prvků hlavního chladicího okruhu.Hlavní
cirkulační 
čerpadloGraﬁtové regulační
tyčeChladicí voda z/do jezeraSeparátor páryReaktorová hala, součást
kontrolovaného pásma
15 Úvod 
Programy pomoci EU pro vyřazování jaderných 
zařízení z provozu
04 
Uzavření a následné vyřazení těchto jaderných elektráren z provozu před koncem 
jejich projektované životnosti představovalo pro tři dotčené členské státy vý -
znamnou finanční a hospodářskou zátěž, a to tím spíše, že tyto státy neakumulo -
valy vnitrostátní finanční prostředky k  pokrytí úplných nákladů na vyřazování 
z provozu a  postrádaly potřebnou infrastrukturu pro nakládání s  odpadem6.
05 
EU souhlasila s poskytnutím finanční podpory od roku 1999. Tato pomoc byla 
zahájena v  rámci programu PHARE, což byl předvstupní nástroj určený k  smě -
rování finanční a  technické pomoci kandidátským zemím ve střední a  východní 
Evropě. Jakmile uvedené tři země přistoupily k EU, byla podpora nadále posky -
tována v rámci programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu 
podle ustanovení jednotlivých smluv o přistoupení a nařízení Rady (přehled viz 
příloha II )7. Pro každou zemi byl zaveden samostatný specializovaný program 
podpory.
06 
V době od zahájení programů podpory v roce 1999 až do roku 2013 tyto progra -
my zahrnovaly:
 ο opatření pro vyřazování z provozu, která měla pomoci zmírnit část finančního 
břemene kladeného na členské státy v  rámci vyřazování jaderných elektráren 
z provozu,
 ο opatření, která měla pomoci zmírnit některé dopady ztracené vnitrostátní 
kapacity pro výrobu energie v důsledku předčasného uzavření elektrárny.
07 
V současném programovém období 2014–2020 jsou k financování v rámci 
programů pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu způsobilá 
pouze opatření pro vyřazování z provozu8, která sledují konkrétní cíle vymezené 
v tabulce 1 .6 Pracovní dokument útvarů 
Komise Nuclear 
Decommissioning Assistance 
Programme Data  (Údaje 
programů pomoci pro 
vyřazování jaderných zařízení 
z provozu), SEK(2011)  914 
v konečném znění.
7 Vedle podpory z EU obdržely 
Litva a Bulharsko rovněž 
samostatné granty z účtů pro 
jadernou bezpečnost 
spravovaných Evropskou 
bankou pro obnovu a rozvoj 
(EBRD) určené na bezpečnost 
jaderného provozu.
8 Opatření ke zmírnění 
následků, včetně energetické 
účinnosti a  obnovitelné 
energie, jsou způsobilá 
k financování v  rámci 
evropských strukturálních 
a investičních fondů, jejichž 
příjemci jsou všechny tři 
členské státy.
16 Úvod Tabulka 1Konkrétní cíle programů pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu 
v období 2014–2020
Program Konkrétní cíle
Ignalina, LitvaOdstranění paliva z aktivní zóny reaktoru v bloku 2 a z palivových nádrží bloků 1 a 2 do zařízení pro suché skladování vyhořelého 
paliva.
Bezpečná údržba bloků reaktoru.
Provedení demontáže v turbínové hale a v ostatních pomocných budovách.
Bezpečné nakládání s odpadem při vyřazování z provozu v souladu s podrobným plánem nakládání s odpadem.
Kozloduj, BulharskoProvedení demontáže v turbínových halách bloků 1–4 a v pomocných budovách.
Demontáž velkých součástí a zařízení v budovách reaktoru bloků 1–4.
Bezpečné nakládání s odpadem při vyřazování z provozu v souladu s podrobným plánem nakládání s odpadem.
Bohunice, SlovenskoProvedení demontáže reaktoru V1 v turbínové hale a v pomocných budovách.
Demontáž velkých součástí a zařízení v budovách reaktoru V1.
Bezpečné nakládání s odpadem při vyřazování z provozu v souladu s podrobným plánem nakládání s odpadem.
VšePřípadně opatření k zachování vysoké úrovně bezpečnosti v blocích jaderné elektrárny vyřazovaných z provozu, včetně podpory 
týkající se pracovníků jaderné elektrárny.
Zdroj:  EÚD, podle nařízení Rady (Euratom) č. 1368/2013 a (EU) č. 1369/2013.
08 
Do roku 2020 dosáhne podpora z EU celkové výše 3,8 miliardy EUR (viz 
obrázek 4 ).Obrázek 4Pomoc EU Litvě, Bulharsku a Slovensku pro vyřazování 
jaderných zařízení z provozu v letech 1999–2020
0200
100400600
500
300800
700900v mil. EUR
1999–2006                                                                                                                       
(8 let)2007–2013                                                            
(7 let)2014–2020                                                                                             
(7 let)340530
201837
510
423
225293451Ignalina, Litva
Kozloduj, Bulharsko
Bohunice, Slovensko
Zdroj:  EÚD na základě údajů z Evropské komise.
17 Úvod 
09 
Největší část pomoci směřovala do Litvy, následované Bulharskem a poté Sloven -
skem (viz obrázek 5 )9.9 V celé této zprávě jsou členské 
státy uváděny v  pořadí podle 
velikosti jejich příslušných 
programů takto: Litva, 
Bulharsko a  Slovensko.
10 SEK(2011) 1387 v konečném 
znění, pracovní dokument 
útvarů Komise, Posouzení 
dopadu.
11 COM(2016) 177 final ze dne 
4. dubna 2016, s. 7, sdělení 
Komise o  jaderném 
ukázkovém programu 
předloženém Evropskému 
hospodářskému a  sociálnímu 
výboru v souladu s článkem 40 
Smlouvy o Euratomu 
k vyjádření stanoviska, dále 
jen „sdělení Komise 
o jaderném ukázkovém 
programu z roku 2016“.Obrázek 5Podíl na celkové pomoci EU pro vyřazování z provozu 
podle členských států za období 1999–2020
Zdroj:  EÚD na základě údajů z Evropské komise.Bohunice, Slovensko
849 milionů EUR
22 %Kozloduj, Bulharsko
1 143 milionů EUR
30 % Ignalina, Litva
1 818 milionů EUR
48 %
10 
Ve svém posouzení dopadů vypracovaném pro finanční období 2014–2020 Komi -
se uvedla, že „nepředpokládá další prodlužování finanční podpory z  EU“ po roce 
202010.
Co znamená vyřazování jaderných zařízení z provozu?
11 
Vyřazování jaderných zařízení z provozu je konečný krok v životním cyklu jaderné 
elektrárny. V celé Evropě roste počet jaderných elektráren, u kterých již vyřazo -
vání z provozu probíhá nebo k němu v krátkodobém či střednědobém výhledu 
dojde. Ke konci roku 2015 bylo v EU v provozu 129 jaderných reaktorů a dalších 
91 bylo uzavřeno, z toho tři byly zcela vyřazeny z provozu (viz příloha III ). Podle 
odhadů bude více než 50 ze 129 reaktorů, které jsou v provozu, do roku 2025 
trvale odstaveno11.
18 Úvod 
12 
Vyřazování jaderných zařízení z provozu zahrnuje celou škálu specifických pro -
cesů, z nichž některé probíhají souběžně. Proces je dokončen, jakmile je areál 
vyklizen a uveden do stavu, v němž lze pozemek znovu využít nebo přebudovat, 
a to buď bez jakýchkoli omezení (stav „pozemek navrácený do přírodního stavu“), 
nebo s výhradou určitých omezení (stav „průmyslový pozemek pro další využití“) 
podle vnitrostátních právních předpisů. Všechny tři elektrárny v  Litvě, Bulharsku 
a na Slovensku mají být vyřazeny z provozu a uvedeny do stavu „průmyslového 
pozemku pro další využití“.
13 
Všechny tři členské státy se rozhodly pro strategii vyřazování z provozu for -
mou „okamžité demontáže“, a  nikoli pro strategii „odložené demontáže“ nebo 
„dlouhodobého bezpečného zakrytí“. Při okamžité demontáži začíná vyřazování 
z provozu krátce po trvalém ukončení provozu. Při alternativní strategii odložené 
demontáže je po odstranění jaderného paliva celé zařízení obsahující radioak -
tivní materiál nebo část takového zařízení buď zpracováno, nebo je bezpečně 
skladováno, dokud není následně dekontaminováno a/nebo demontováno12.
14 
Vyřazování z provozu zahrnuje jak konvenční průmyslové činnosti v rámci vyřazo -
vání, například demolici turbínové haly, tak vysoce specializované činnosti, které 
se zabývají radioaktivním materiálem v  areálu. Plánování správného sledu čin -
ností a určení postupů a metodik, které je třeba dodržovat, má klíčový význam. Obrázek 6Stav jaderných reaktorů v EU k 31. prosinci 2015
Zdroj: EÚD, na základě údajů z Evropské komise a informačního systému organizace MAAE o jader -
ných reaktorech ( Power Reactor Information System , PRIS).Uzavřeno: 
91 reaktorů 
(z nichž tři byly zcela 
vyřazeny z provozu) V provozu: 
129 reaktorůV provozu: 
129 reaktorůVe výstavbě: 
4 reaktory12 Bezpečnostní normy MAAE, 
Decommissioning of Facilities, 
General Safety Requirements 
No. GSR Part 6  (Vyřazování 
zařízení z  provozu, všeobecné 
bezpečnostní požadavky, 
č. GSR, část 6), 2014.
19 Úvod 
15 
Obrázek 7  znázorňuje hlavní procesy spojené s  vyřazováním jaderné elektrárny 
z provozu.Obrázek 7Hlavní procesy spojené s vyřazováním jaderné elektrárny z provozu
Zdroj:  EÚD.Postupy vyřazování jaderných zařízení z provozu
Probíhající úkoly na místě:
 provést a/uni00A0udržovat radiologickou inventuru a/uni00A0charakterizaci zařízení
 zřídit, udržovat a/uni00A0upravovat omezující systémy
 provést dekontaminaci
Nekontrolované pásmo (zejména vně budovy reaktoru):
 dekontaminovat, demontovat a/uni00A0odstranit systémy, stavby a/uni00A0strojní zařízení
 odstranit a/uni00A0izolovat kontaminovaný/aktivovaný materiál
 odstranit/uložit nízko a/uni00A0středně aktivní odpad
Kontrolované pásmo (zejména uvnitř budovy reaktoru):
 dekontaminovat, demontovat a/uni00A0odstranit systémy, stavby a/uni00A0strojní zařízení
 odstranit a/uni00A0izolovat kontaminovaný/aktivovaný materiál
 odstranit/uložit nízko, středně a/uni00A0vysoce aktivní odpadExtrahovat 
palivo a/uni00A0vyhořelé palivo z/uni00A0reaktorupropustit z institucio-nálního dozoru
zanechat 
lokalitu jako průmyslový pozemek pro další využití nebo navrácenou do přírodního stavu, jak je stanoveno předem 
16 
Provozovatelé jaderných zařízení musí připravit a aktualizovat plán konečné -
ho vyřazení z provozu , který obsahuje plán financování a  stanoví všechny 
nezbytné činnosti, jejich harmonogram a  odhadované náklady13. Podpora z EU 
musí být prováděna v souladu s těmito plány a při zachování nejvyššího stupně 
bezpečnosti14.
17 
Všechny činnosti prováděné během životního cyklu jaderné elektrárny včetně 
jejího vyřazování z provozu jsou regulované a vyžadují povolení od vnitrostátní -
ho orgánu.13 Bezpečnostní normy MAAE, 
General Safety Requirements 
Part 6  (Všeobecné 
bezpečnostní požadavky, 
část 6), s. 15–16.
14 Čl. 2 odst. 1 nařízení Rady 
(Euratom) č. 1368/2013 a (EU)
č. 1369/2013.
20 Úvod 
Nakládání s radioaktivním odpadem
18 
Všechny fáze cyklu jaderného paliva generují radioaktivní odpad. Klasifikační 
schéma Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) definuje šest tříd 
radioaktivního odpadu podle úrovně radioaktivity, jak je uvedeno v tabulce 2 .Tabulka 2Třídy radioaktivního odpadu, nakládání s tímto odpadem a jeho ukládání
Třída PopisNakládání a  ukládání
(podzemní hloubky jsou jen orientační)
Uvolnitelný odpadOdpad, který obsahuje tak nízké koncentrace radio -
nuklidů, že nevyžaduje opatření radiační ochrany 
a lze jej vyjmout z regulační kontroly.povrchová vrstva volné uvolňování, skládka odpadu
Velmi krátkodobýOdpad, který obsahuje pouze radionuklidy s velmi 
krátkým poločasem rozpadu s koncentracemi aktivi -
ty převyšujícími uvolňovací úrovně.povrchová vrstva vymírací sklad
Velmi nízko aktivníOdpad, který nemusí nutně splňovat kritéria pro 
uvolnitelný odpad, avšak nevyžaduje vysoký stupeň 
kontejnmentu a  izolace.povrchová vrstva skládka
Nízko aktivníOdpad s omezeným množstvím dlouhodobých 
radionuklidů. Takový odpad vyžaduje důkladnou 
izolaci a kontejnment na dobu až několika set let.podzemní vrstva podpovrchová (<  30 metrů)
Středně aktivníOdpad, který kvůli svému obsahu zejména dlou -
hodobých radionuklidů vyžaduje vyšší stupeň kon -
tejnmentu, ale žádná (nebo jen omezená) opatření 
týkající se vývinu tepla.podzemní vrstva střední hloubka (30–100  metrů)
Vysoce aktivníOdpad s úrovněmi koncentrace aktivity dostatečně 
vysokými na to, aby generovaly významné množství 
tepla, nebo s vysokým podílem dlouhodobých 
radionuklidů. Do této kategorie spadá vyhořelé 
jaderné palivo.podzemní vrstva geologické úložiště (> 400 metrů)
Zdroj: EÚD, podle bezpečnostních norem MAAE, General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste  (Obecné pokyny k bezpečnosti 
GSG-1, Klasifikace radioaktivního odpadu), 2009.
21 Úvod 
19 
Každá třída vyžaduje jiné technologie a metody pro bezpečný kontejnment 
a nakládání s odpadem. Na nejnižším stupni lze uvolnitelný odpad likvidovat 
jednoduše spolu s komunálním odpadem. Na opačném konci stupnice je vysoce 
aktivní odpad, například vyhořelé jaderné palivo, natolik vysoce radioaktivní, 
že zajištění dlouhodobé bezpečnosti a ochrany vyžaduje nejvyšší stupeň kon -
tejnmentu a izolace. Za upřednostňovanou možnost konečného uložení vysoce 
aktivního odpadu se obecně považuje uložení v hlubinném geologickém úložišti 
vyhloubeném několik stovek metrů pod povrchem15. Podle bezpečnostních no -
rem MAAE není nakládání s odpadem dokončeno v okamžiku, kdy je dovršen pro -
ces vyřazování jaderného zařízení z provozu, neboť vysoce aktivní odpad dosud 
nebyl zlikvidován v  konečném úložišti16.
„Znečišťovatel platí“ jako zásada EU i mezinárodní 
zásada
20 
Nakládání s  vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem v  Evropské unii upravu -
je „směrnice o  radioaktivním odpadu“17. Její požadavky vycházejí z úmluvy MAAE 
z roku 1997, kterou Litva, Bulharsko a Slovensko podepsaly18. Tato úmluva zavazu -
je své smluvní strany, aby uplatňovaly zásadu „znečišťovatel platí“, což znamená, 
že subjekty, které produkují odpad, by měly nést náklady na nakládání s  tímto 
odpadem, aby se předešlo poškození lidského zdraví a životního prostředí19. Další 
zásada, o niž se úmluva opírá, stanoví, že břemeno nakládání s jaderným odpa -
dem nemá být zbytečně přenášeno na budoucí generace. To se odráží ve směrni -
ci o radioaktivním odpadu, která uvádí, že „každý členský stát by měl mít morální 
povinnost zabránit nepřiměřenému zatížení budoucích generací spojenému 
s vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem, včetně radioaktivního odpadu, 
který vznikne po vyřazení stávajících jaderných zařízení z provozu“20.
Úlohy a odpovědnost aktérů v rámci programů pomoci 
EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu
21 
Jak je povoleno podle ustanovení příslušných právních předpisů, rozhodla se Ev-
ropská komise  řídit programy pomoci vyřazování jaderných zařízení z provozu 
metodou nepřímého řízení21. Při tomto režimu řízení Komise svěřuje úkoly týkající 
se plnění rozpočtu prováděcím subjektům (viz příloha IV ), ponechává si však 
celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu EU. Komise proto musí zajistit, aby pro -
váděcí subjekty měly zavedeny náležité struktury pro kontrolu a monitorování. 
Evropská banka pro obnovu a rozvoj  (EBRD) vystupuje jako prováděcí subjekt 
pro všechny uvedené programy.15 Bezpečnostní normy MAAE, 
General Safety Guide No GSG-1, 
Classification of Radioactive 
Waste  (Obecné pokyny 
k bezpečnosti GSG-1, 
Klasifikace radioaktivního 
odpadu), 2009, s. 6.
16 Bezpečnostní normy MAAE, 
General Safety Guide No GSG-1, 
Classification of Radioactive 
Waste  (Obecné pokyny 
k bezpečnosti GSG-1, 
Klasifikace radioaktivního 
odpadu), 2009, s. 3.
17 Směrnice Rady  
2011/70/Euratom ze dne 
19. července 2011, kterou se 
stanoví rámec Společenství 
pro odpovědné a bezpečné 
nakládání s  vyhořelým 
palivem a  radioaktivním 
odpadem (Úř. věst. L 199, 
2.8.2011, s. 48).
18 MAAE, „Společná úmluva 
o bezpečnosti při nakládání 
s vyhořelým palivem 
a o bezpečnosti při nakládání 
s radioaktivním odpadem“.
19 Článek 21 společné úmluvy 
MAAE o bezpečnosti při 
nakládání s  vyhořelým 
palivem a o bezpečnosti při 
nakládání s  radioaktivním 
odpadem zní: „Každá smluvní 
strana zajistí, aby prvotní 
odpovědnost za nakládání 
s vyhořelým palivem nebo 
radioaktivním odpadem nesl 
držitel příslušného povolení, 
a učiní příslušné kroky 
k zajištění toho, aby držitel 
tuto odpovědnost plnil“.
20 Ustanovení 24. bodu 
odůvodnění směrnice Rady 
2011/ 70/Euratom.
21 Ustanovení čl. 58 písm. c) 
nařízení Evropského 
parlamentu a  Rady 
(EU, Euratom) č. 966/2012 ze 
dne 25. října 2012, kterým se 
stanoví finanční pravidla 
o souhrnném rozpočtu Unie 
a o zrušení nařízení Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. 
věst. L 298, 26.10.2012, s. 1), 
naposledy pozměněné 
nařízením (EU, Euratom) 
č. 2015/1929 ze dne 28. října 
2015.
22 Úvod 
22 
Kromě toho v Litvě jedná jako druhý prováděcí subjekt Centrální agentura pro 
řízení projektů , vnitrostátní subjekt veřejného sektoru, který u projektů převe -
dených do jeho správy plní stejné úkoly jako EBRD22. V době auditu byly prostřed -
nictvím Centrální agentury pro řízení projektů realizovány všechny nové projekty. 
EBRD bude nadále odpovídat za projekty, které byly do její pravomoci svěřeny 
dříve.
23 
Uvedené tři členské státy  jsou povinny zřídit vhodné vnitrostátní struktury 
k provádění programu a přijmout veškerá nezbytná opatření k odstranění ja -
kýchkoli právních nebo správních překážek řádného fungování jejich příslušných 
programů vyřazování jaderných zařízení z provozu23. Členské státy jmenují koor -
dinátora programu z ministerstva odpovědného za energetickou politiku, který 
na vnitrostátní úrovni převezme celkovou odpovědnost za plánování, koordinaci 
a monitorování příslušných programů vyřazování jaderných zařízení z provozu.
24 
Litva rovněž pověřila ministerstvo financí, aby jednalo jako finanční koordinátor 
odpovědný za finanční dohled nad Centrální agenturou pro řízení projektů.
25 
Hlavními příjemci  programů jsou provozovatelé jaderných elektráren a/nebo dr -
žitelé povolení k vyřazení z provozu, což jsou státní podniky. Po schválení návrhů 
nesou odpovědnost za realizaci projektů.
26 
Členské státy každoročně navrhují roční pracovní program, který vymezuje před -
pokládané využití financování. Komise pak schvaluje rozhodnutí o  financování 
po konzultaci s výborem pro program pomoci pro vyřazování jaderných zařízení 
z provozu, který se skládá ze zástupců 28 členských států. Schvaluje také doku -
mentaci jednotlivých projektů, které mají být financovány s využitím pomoci EU, 
na základě výběru prováděcího subjektu. V  návaznosti na koordinaci na vnitro -
státní úrovni předkládá koordinátor programu návrhy nových projektů ke schvá -
lení EBRD a v Litvě Centrální agentuře pro řízení projektů. Po ověření předkládají 
prováděcí subjekty projektové návrhy Komisi.22 Slovensko formálně navrhlo 
zřídit druhý, vnitrostátní 
způsob provádění, kdy by 
vedle EBRD působila 
Slovenská inovační 
a energetická agentura.
23 Článek 4 prováděcího 
rozhodnutí Komise ze dne 
7. srpna 2014 o prováděcích 
pravidlech pro programy 
pomoci pro vyřazování 
jaderných zařízení v Bulharsku, 
Litvě a na Slovensku z provozu 
na období 2014–2020, 
C(2014) 5449 final.
23 Úvod 
24 Zvláštní zpráva č. 16/2011 
„Finanční pomoc EU na 
vyřazování jaderných 
elektráren z  provozu 
v Bulharsku, Litvě a na 
Slovensku: dosažené výsledky 
a budoucí výzvy“ ( http://eca.
europa.eu ).27 
Komise pak v  souladu se smluvními ujednáními převádí příslušné finanční pro -
středky ve prospěch EBRD a v případě Litvy Centrální agentury pro řízení projek -
tů. Tyto subjekty pak monitorují provádění projektů.
Předcházející zpráva EÚD o vyřazování jaderných 
elektráren z provozu
28 
Ve zvláštní zprávě z roku 2011 Evropský účetní dvůr již dříve zkoumal finanční 
pomoc pro vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na 
Slovensku24.
24
 Rozsah a koncepce auditu
25 Zvláštní zpráva č. 16/2011.29 
Cílem tohoto auditu bylo určit, zda bylo dosaženo pokroku při provádění progra -
mů pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu pro Litvu, Bulharsko 
a Slovensko od roku 2011, kdy jsme zveřejnili svou předchozí zprávu25.
30 
Konkrétně jsme zkoumali, zda programy dosáhly pokroku z  hlediska:
— demontáže zařízení, získávání potřebných povolení a budování infrastruktury 
pro nakládání s  vyhořelým palivem a  odpadem,
— zajištění spolehlivého posouzení nákladů a  zajištění finančních prostředků 
potřebných k tomu, aby bylo dokončeno vyřazování zařízení z provozu.
31 
V každém ze tří členských států jsme navštívili dotčené lokality, analyzovali jsme 
programovou a projektovou dokumentaci a vedli jsme rozhovory s úředníky člen -
ských států, provozovateli jaderných elektráren, držiteli vnitrostátních povolení 
k nakládání s  radioaktivním odpadem, regulačními orgány a  úředníky z  provádě -
cích subjektů a  Evropské komise.
32 
K posouzení pokroku na úrovni projektu jsme zvolili 17 infrastrukturních a nein -
frastrukturních projektů vyřazování jaderných zařízení z  provozu financovaných 
EU ve všech třech členských státech (viz příloha V ). Vybrali jsme projekty, u nichž 
jsme v naší předcházející zprávě došli k nejzávažnějším zjištěním, a další projekty, 
které mají pro vyřazování z provozu zásadní význam. Rovněž jsme shromáždili 
údaje o prodleních a překročeních nákladů, které se týkaly 18 klíčových projektů 
infrastruktury ( příloha VI ).
33 
Pokud to bylo možné, poukázali jsme rovněž na příklady zlepšování nových po -
stupů ve třech uvedených členských státech a obecného předvídavého uvažová -
ní. Za tímto účelem jsme navštívili staveniště největšího světového hlubinného 
geologického úložiště ve Finsku (viz příloha VII ).
25 Rozsah a koncepce auditu 
34 
Audit probíhal od dubna 2015 do dubna 2016.
35 
Náš audit nezahrnoval soulad projektových výdajů s pravidly pro konkrétní fondy. 
Audit nezahrnoval ani zadávání veřejných zakázek. Neposuzovali jsme radioak -
tivní bezpečnost nebo bezpečnost zařízení, neboť to spadá do odpovědnosti 
příslušných vnitrostátních orgánů. Žádným způsobem jsme se nesnažili argumen -
tovat ve prospěch jaderné energie nebo proti ní, ani vyvozovat závěry ohledně 
skladby dodávek energie v EU; o těchto záležitostech zpráva nepojednává.
26
 Připomínky
26 SEK(2011) 1387 v konečném 
znění ze dne 24. listopadu 
2011, pracovní dokument 
útvarů Komise, Posouzení 
dopadů – Průvodní dokument 
k návrhu nařízení Rady 
(Euratom) o podpoře 
poskytované Unií na 
programy pomoci pro 
vyřazování jaderných zařízení 
v Bulharsku, Litvě a na 
Slovensku.
27 Podle informací, které 
poskytla jaderná elektrárna 
Ignalina, blok 1 dosáhl 
nevratného stavu v roce 2007, 
kdy bylo jeho povolení 
k provozu změněno a  byly 
schváleny podmínky realizace 
jeho vyřazování z  provozu. 
Dne 16. června 2014 byl zrušen 
zákon, který zakazoval 
nevratné ukončení provozu 
bloku 1, dokud nebude 
zajištěno financování všech 
prací připadajících na danou 
fázi nebo vyřazování zařízení 
z provozu. Povolení pro blok 2 
bylo změněno v letech 2012 
a 2014. Bulharský ministr 
energetiky na plenárním 
zasedání bulharského 
parlamentu dne 6. února 2015 
uvedl, že vyřazení čtyř 
dotčených bloků z provozu je 
nevratné. Slovenské orgány 
považují změnu povolení 
k vyřazení z provozu za 
dosažení nevratného stavu.Při vyřazování jaderných zařízení z provozu bylo od 
roku 2011 dosaženo určitého pokroku, zásadní výzvy 
však teprve čekají
36 
Tento oddíl uvádí naše zjištění týkající se pokroku dosaženého v procesu vyřazo -
vání zařízení z provozu za podpory programů pomoci EU od roku 2011 a upozor -
ňuje na případná prodlení, která ovlivňují klíčové infrastrukturní projekty.
V nekontrolovaných pásmech byl zaznamenán pokrok, 
avšak vyřazování budov reaktorů z provozu má teprve začít 
a infrastruktura pro nakládání s radioaktivním odpadem je 
dokončena jen zčásti
37 
U každé ze tří jaderných elektráren jsme zkoumali:
— rozsah, v němž je uzavření jaderných elektráren nevratné,
— pokrok dosažený při demontáži v nekontrolovaných a kontrolovaných 
pásmech,
— dostupnost infrastruktury pro nakládání s  vyhořelým palivem a  odpadem 
potřebné pro činnosti vyřazování z provozu a demontáže.
Vnitrostátní orgány uvádějí, že uzavření elektráren je nyní 
nevratné, očekávané výstupy Komise však dosud nebyly 
realizovány
38 
V roce 2011 Komise určila čtyři očekávané výstupy, které je třeba realizovat, než 
lze uzavření jaderné elektrárny považovat za nevratné26. Tabulka 3  uvádí naše 
hodnocení, do jaké míry byly tyto očekávané výstupy v Litvě, Bulharsku a na 
Slovensku realizovány.
39 
Orgány v  Litvě, Bulharsku a  na Slovensku tvrdí, že dosažený pokrok znamená, že 
uzavření je nyní skutečně nevratné, neboť obnovení provozu by již nebylo tech -
nicky proveditelné nebo nákladově efektivní27.
27 Připomínky 
Hodnocení EÚD týkající se realizace očekávaných výstupů, které znamenají nevratné 
uzavření tří jaderných elektráren, k 31. prosinci 2015
Očekávané výstupy Ignalina, Litva Kozloduj, Bulharsko Bohunice, Slovensko
1. Jaderná elektrárna je po 
uzavření bezpečně udržována 
až do úplného odstranění palivaČástečně dosaženo
Probíhá bezpečná údržba. Z reaktoru 
1 bylo odstraněno palivo. Z reaktoru 2 
dosud nebylo odstraněno palivo.Dosaženo
Z reaktorů a palivových nádrží 
bylo odstraněno palivo.Dosaženo
Z reaktorů a palivových nádrží bylo 
odstraněno palivo.
2. Bylo vydáno povolení 
k vyřazení z provozuNedosaženo
Povolení dosud nebylo vydáno.Částečně dosaženo
Povolení vydána pro bloky 1–2, 
pro bloky 3–4 se očekává v roce 
2016.Dosaženo
Povolení bylo vydáno v roce 2015.
3. Je dokončen návrh 
demontáže jádra reaktoru / 
primárního okruhuČástečně dosaženo
Návrh postupu demontáže dosud není 
dokončen, probíhá studie (viz příloha  V, 
projekt 6).Částečně dosaženo
Projekt návrhu postupu demontá -
že je ve fázi zadávacího řízení.Částečně dosaženo
Projekt návrhu postupu demon -
táže dosud probíhá (viz příloha  V, 
projekt 16).
4. Začala demontáž v budově 
reaktoruČástečně dosaženo
V budově reaktoru zatím probíhají jen 
méně významné práce.Částečně dosaženo
V budově reaktoru zatím probíha -
jí jen méně významné práce.Částečně dosaženo
V budově reaktoru zatím probíhají 
jen méně významné práce.
Zdroj:  EÚD, na základě informací od vnitrostátních orgánů.Tabulka 3
40 
Jedním z očekávaných výstupů pro posouzení toho, zda proces vyřazování jader -
ného zařízení z provozu dosáhl nevratného stavu, je existence povolení k vyřaze -
ní z provozu, které je nutno získat před zahájením práce v kontrolovaném pásmu. 
Od roku 2011, kdy Bulharsko i Slovensko u dotčených elektráren pokročily od 
povolení k provozu až k povolení k vyřazení z provozu, Litva tento krok nesplnila.
– Elektrárna Ignalina v  Litvě  musí povolení k vyřazení z provozu teprve zís -
kat, což by podle plánu mělo nastat do roku 2022, tedy o deset let později, 
než bylo plánováno původně, a 18 let poté, co blok 1 přestal produkovat 
elektřinu.
– Elektrárna Kozloduj v Bulharsku  získala desetileté povolení k vyřazení z pro -
vozu pro své první dva bloky dne 27. listopadu 2014 a povolení k vyřazení 
z provozu pro bloky 3 a 4 očekává v roce 2016. Přesto však mohou být zapo -
třebí dodatečná povolení k provedení větších prací při demontáži kritických 
reaktorových systémů nebo reaktoru samotného.
– Elektrárna Bohunice na Slovensku  získala své stávající povolení k vyřazení 
z provozu dne 23. prosince 2014, což umožnilo zahájit proces demontáže 
v budově reaktoru. Plán vyřazování z provozu nepředpokládal začátek de -
montážních prací před koncem roku 2015. Hlavní demontáž dosud nezačala.
28 Připomínky 
Pokrok dosažený při demontáži v nekontrolovaném pásmu
41 
Jak uvádí tabulka 3 , žádná ze tří elektráren dosud nedokončila návrh demontáže 
jader reaktorů / primárních okruhů ani v budově reaktoru neprovedla více než jen 
drobné práce. To znamená, že všechny tři členské státy dosud čekají kritické úkoly 
spojené s prací v kontrolovaném pásmu, včetně budov reaktorů.
42 
Bylo nicméně dosaženo pokroku při demontáži v  nekontrolovaném pásmu. Od 
naší předchozí zprávy ve všech třech lokalitách pokročily práce na demontáži 
určitých klíčových prvků, například turbínových hal v  nekontrolovaném pásmu 
(příklad viz obrázky 8 a 9 ). V Litvě začala demontáž později, než se plánovalo, ale 
od roku 2014 postupovala řádně. Obrázky 8 a 9Fotografie znázorňující pokrok při demontáži klíčových prvků v turbínové hale 
v jaderné elektrárně Bohunice V1 na Slovensku 
Obrázek 8 – Před demontáží Obrázek 9 – Po demontáži
2011: Turbínová hala s  turbínami
© JAVYS.2015:  Turbínová hala bez turbín
© JAVYS.
29 Připomínky 
Došlo k určitému pokroku v infrastruktuře pro nakládání 
s odpadem, konečná úložiště vyhořelého paliva se však dosud 
nacházejí ve fázi koncepcí
43 
Povolení k pokračování procesu vyřazování z provozu bude vydáno mimo jiné 
pouze tehdy, pokud budou k dispozici odpovídající řešení a infrastruktura pro na -
kládání s odpadem. Vzhledem k tomu, že s různými druhy generovaného odpadu 
se nakládá různě (viz tabulka 2 ), je nezbytná dostatečně důkladná radiologická 
inventura a charakterizace zařízení a radioaktivního odpadu, aby bylo možné 
přesně určit metodiky a technologie potřebné k dekontaminaci, demontáži 
a fragmentaci systémů a staveb a vybrat pro nakládání s odpadem nejvhodněj -
ší řešení. Všechny tři členské státy v této oblasti od našeho posledního auditu 
dosáhly určitého pokroku. Ačkoli však obecně vzato postupují v souladu s plány 
vyřazování z provozu, radiologická charakterizace budov reaktoru není v žádné 
ze tří elektráren dosud komplexní.
44 
Pokud jde o velmi nízko až středně aktivní odpad  (viz tabulka 4 ), všechny tři 
členské státy dosáhly jistého pokroku ve výstavbě hlavní nezbytné infrastruktu -
ry pro nakládání s  odpadem. Existující infrastruktura splňuje současné potřeby 
v této fázi procesu vyřazování z provozu. V důsledku toho v žádné ze tří elektrá -
ren bezprostředně nehrozí, že by bylo nutné vyřazování z provozu kvůli nedo -
statečné kapacitě infrastruktury pro nakládání s odpadem pozastavit. Několik 
projektů v oblasti nakládání s odpadem vyššího stupně radioaktivity nebo s bu -
doucími většími objemy odpadu se však potýká se zpožděními a některé zůstáva -
jí ve fázi návrhu (viz tabulka 4  a body 60–71).
45 
Vysoce aktivní odpad  má v zásadě dvě formy: vyhořelé jaderné palivo určené 
k uložení nebo odpadní materiály, které zůstávají po přepracování vyhořelého 
jaderného paliva. Obecně tvoří vyhořelé jaderné palivo 95  % objemu vysoce ak -
tivního odpadu a připadá na ně 95–99 % celkové radioaktivity jaderné elektrárny. 
Jakmile jsou vyhořelé jaderné palivové články vyňaty z reaktoru (viz obrázek 10 ), 
jsou buď přepracovány, nebo umístěny do meziskladu na dobu přibližně 50 let.
30 Připomínky 
Pokrok ve výstavbě infrastruktury pro nakládání s velmi nízko až středně aktivním 
odpadem, 2011 a 2015
2011 2015
Ignalina,
LitvaProbíhají práce na „krátkodobém úložišti“ velmi nízko 
aktivního odpadu na skládce.Krátkodobé úložiště je dokončeno a zaplněno z 80 % své současné kapacity.
Výstavba povrchového zařízení dosud nezačala.Výstavba povrchového zařízení dosud nezačala, neboť se zadávací řízení 
zpozdilo kvůli změnám technického projektu.
Podpovrchové úložiště pro nízko a středně aktivní 
krátkodobý odpad je ve fázi návrhu.Podpovrchové úložiště je stále ve fázi návrhu a jeho výstavba se zpozdila 
o jeden rok.
Výstavba zařízení pro nakládání s pevným odpadem 
a skladování dlouhodobého středně aktivního odpadu 
se zpozdila o 3,5 roku.Výstavba zařízení pro nakládání s pevným odpadem a jeho skladování se 
zpozdila o devět let. Provozní přejímka je plánována na rok 2018. Není 
k dispozici zařízení pro uložení odpadu z demontáže reaktoru, přestože 
související projekt byl již zahájen.
Kozloduj, 
BulharskoVyužívají se stávající zařízení pro skladování odpadu 
a nakládání s odpadem na místě, budoucí vyřazování 
z provozu však bude vyžadovat dodatečnou kapacitu 
pro skladování odpadu a nakládání s ním.Podle posouzení, které provedl držitel povolení k vyřazení z provozu – státní 
podnik pro nakládání s jaderným odpadem (SERAW) – by měla kapacita 
stávajících úložišť radioaktivního odpadu dostačovat do roku 2022.
Vnitrostátní zařízení k uložení nízko a středně aktivní -
ho radioaktivního odpadu by mělo být vybudováno do 
konce roku 2015.Výstavba vnitrostátního zařízení k uložení nízko a středně aktivního 
radioaktivního odpadu, hlavní chybějící prvek, se zpozdila o šest let. Dokon -
čení se očekává v roce 2021 (viz bod 56).
Bohunice, 
SlovenskoVyužívají se stávající zařízení pro skladování odpadu 
a nakládání s odpadem na místě. Budoucí vyřazování 
z provozu bude vyžadovat dodatečnou kapacitu pro 
skladování odpadu a nakládání s odpadem.Probíhající projekt za účelem zvýšení kapacity vnitrostátního úložiště 
radioaktivního odpadu pro velmi nízko aktivní odpad má být dokončen 
v roce 2018.
Zdroj:  EÚD, na základě informací od vnitrostátních orgánů.
Kontejner na vyhořelé jaderné 
palivové články z reaktoru 
VVER440/230Tabulka 4 Obrázek 10
© JAVYS.
31 Připomínky 
46 
Zatímco odstraňování paliva je v Bulharsku  a na Slovensku  dokončeno, v  Litvě  
blok 2 palivo ještě částečně obsahuje a skladovací bazény v bloku 1 jsou stále za -
plněny vyhořelým jaderným palivem. V Bulharsku a  na Slovensku  jsou vyhořelé 
jaderné palivové články stále klasifikovány jako materiál pro potenciální budoucí 
využití, přestože některé z těchto materiálů budou nevyhnutelně vyžadovat 
trvalé uložení. Tabulka 5  nabízí přehled klasifikace vyhořelého jaderného paliva, 
jeho stávajícího umístění a  formy a  stavu infrastruktury pro přechodné nakládání 
s vyhořelým jaderným palivem.
Přehled skladování a klasifikace vyhořelého jaderného paliva
Bylo z jádra reak -
toru odstraněno 
palivo?Bylo z reaktoru 
a palivových ná -
drží odstraněno 
palivo?Klasifikace vyho -
řelého jaderného 
palivaAktuální umístění 
vyhořelého jaderného 
palivaJe pro vyhořelé 
jaderné palivo 
k dispozici konečné 
úložiště?
Ignalina, LitvaBlok 1 Ano NeVysoce aktivní 
odpadV reaktorových nádržích 
v bloku 1 a v suchém me -
ziskladu vyhořelého paliva 
na místěNe
Blok 2 Ne NeVysoce aktivní 
odpadV jádru reaktoru bloku 2 
a v reaktorových nádržích 
bloku 2Ne
Kozloduj, Bulharsko Ano AnoMateriál pro 
potenciální budoucí 
využitíMokrý a suchý mezisklad 
vyhořelého paliva na místě, 
částečná dodávka do RuskaNe
Bohunice V1, Slovensko Ano AnoMateriál pro 
potenciální budoucí 
využitíMokrý mezisklad vyhořelé -
ho paliva na místěNe
Zdroj:  EÚD, na základě informací od vnitrostátních orgánů.Tabulka 5
47 
Tabulka 6  nabízí přehled pokroku dosaženého v případě infrastruktury pro 
přechodné skladování vyhořelého jaderného paliva  od roku 2011. Zejména 
v Litvě se pokrok zdržel v důsledku prodlení při výstavbě meziskladu vyhořelého 
paliva.
32 Připomínky 
Pokrok infrastruktury pro přechodné skladování vyhořelého jaderného paliva, 2011 
a 2015
2011 2015
Ignalina, LitvaNebylo možné odstranit palivo z bloků, dokud nebyl 
v provozu mezisklad vyhořelého paliva, tento projekt se 
však o čtyři roky zpozdil.Výstavba meziskladu vyhořelého paliva se zpozdila o dalších šest let, 
což znamená, že celkově došlo ke zpoždění o deset let oproti původnímu 
plánu konečného vyřazení z provozu z roku 2005. Dokončení meziskladu 
je podmínkou pro získání povolení k vyřazení z provozu.
Kozloduj, 
BulharskoProjekt a výstavbu suchého meziskladu pro skladování 
vyhořelých palivových článků v  kontejnerech postihla 
významná prodlení a překročení nákladů.Přejímací osvědčení bylo získáno v březnu 2013 a do roku 2015 bylo ulo -
ženo šest naplněných kontejnerů z 34 plánovaných. Desetileté povolení 
k provozování skladu bylo získáno dne 29. ledna 2016.
Bohunice, 
SlovenskoJe k dispozici mokrý mezisklad vyhořelého paliva.Vyhořelé palivo z bloku jaderné elektrárny V1 je uloženo v meziskladu 
vyhořelého paliva na místě. Jeho skladovací kapacita bude dostačo -
vat do roku 2024, pokud zde bude uloženo i vyhořené palivo z jiných 
zařízení. Než bude vydáno rozhodnutí o konečném uložení, plánuje se 
výstavba suchého meziskladu vyhořelého paliva.
Zdroj:  EÚD, na základě informací od vnitrostátních orgánů.Tabulka 6
48 
Mezisklad vyhořelého jaderného paliva představuje dočasné řešení před koneč -
ným uložením. Za upřednostňovanou možnost uložení vysoce aktivního odpadu 
se obecně považuje konečné uložení v hlubinném geologickém úložišti , 
obvykle několik stovek metrů či hlouběji pod povrchem (příklad viz příloha VII ). 
V zásadě by každá země s jaderným programem měla vypracovat program 
výstavby odpovídajícího úložiště28. Některé země však mohou generovat malé 
objemy radioaktivního odpadu, mohou mít omezené finanční zdroje nebo jim 
mohou chybět vhodné geologické podmínky29. Jak uvádí tabulka 5 , žádný ze tří 
dotčených členských států v současné době nemá přístup k takovému úložišti pro 
konečné uložení. S totožnými výzvami se potýkají i jiné členské státy.
49 
Přístup ke konečnému úložišti by mohl být zajištěn prostřednictvím spolupráce 
více států. V  případě „nadnárodního úložiště“ se odpad pocházející z  více než jed -
né země likviduje ve společném úložišti. Nacházejí-li se všechny zúčastněné země 
ve stejné oblasti, je úložiště často označováno jako „regionální úložiště“30.28 MAAE, Developing 
multinational radioactive waste 
repositories: Infrastructural 
framework and scenarios for 
cooperation  (Příprava 
nadnárodních úložišť 
radioaktivního odpadu: 
infrastrukturní rámec a  scénáře 
spolupráce), říjen 2004. MAAE, 
„Společná úmluva 
o bezpečnosti při nakládání 
s vyhořelým palivem 
a o bezpečnosti při nakládání 
s radioaktivním odpadem“.
29 MAAE, Developing 
multinational radioactive waste 
repositories: Infrastructural 
framework and scenarios for 
cooperation  (Příprava 
nadnárodních úložišť 
radioaktivního odpadu: 
infrastrukturní rámec a  scénáře 
spolupráce), říjen 2004. MAAE, 
„Společná úmluva 
o bezpečnosti při nakládání 
s vyhořelým palivem 
a o bezpečnosti při nakládání 
s radioaktivním odpadem“.
30 MAAE, Developing 
multinational radioactive waste 
repositories: Infrastructural 
framework and scenarios for 
cooperation  (Příprava 
nadnárodních úložišť 
radioaktivního odpadu: 
infrastrukturní rámec a  scénáře 
spolupráce), říjen 2004, s. 5.
33 Připomínky 
50 
Směrnice EU o  radioaktivním odpadu ponechává prostor pro regionální spoluprá -
ci v této oblasti a výslovně uznává, že „některé členské státy považují za poten -
ciálně přínosnou, bezpečnou a  nákladově efektivní alternativu sdílení zařízení 
pro nakládání s  vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem včetně úložišť“31. 
Některé členské státy však ve svých právních předpisech omezují dovoz jaderné -
ho odpadu. Například:
— Litva  zakazuje dovoz radioaktivního odpadu a  vyhořelého jaderného paliva, 
vyjma a) tranzitu radioaktivního odpadu a vyhořelého jaderného paliva přes 
území Litvy a b) zpětného dovozu radioaktivního odpadu a vyhořelého jader -
ného paliva zpracovaného v  zahraničí32.
— Bulharsko  zakazuje dovoz radioaktivního odpadu vyjma a) zpětného dovozu 
použitých zapečetěných zdrojů ionizujícího záření vyrobených v Bulharsku 
a b) radioaktivního odpadu přepracovaného v rámci služby pro Bulharsko33.
— Slovensko  zakazuje dovoz radioaktivního odpadu vyjma a) přepravy přes 
území této země a b) dovozu radioaktivního odpadu pro přepracování 
a úpravu34.
51 
V celé EU se v současné době buduje pouze jedno hlubinné geologické úložiště, 
a to ve Finsku (viz příloha VII ). Od přijetí prvního rozhodnutí finské vlády o har -
monogramu provádění a zahájení průzkumu lokality v roce 1983 uplyne téměř 
40 let, než bude možné zahájit ukládání odpadu ( obrázek 11  uvádí harmono -
gram projektu). Ukládání vyhořelého paliva má být zahájeno počátkem 20. let 
21. století.31 Viz 33. bod odůvodnění 
směrnice Rady 2011/70/
Euratom. Za podmínek pro 
dovoz a vývoz, viz čl. 4 odst. 4 
směrnice o  radioaktivním 
odpadu a směrnice Rady 
2006/117/Euratom ze dne 
20. listopadu 2006 o dozoru 
nad přepravou radioaktivního 
odpadu a  vyhořelého paliva 
a o její kontrole (Úř. věst. L 337, 
5.12.2006, s.  21).
32 Viz článek 24 litevského 
zákona č. VIII-1190 ze dne 
20. května 1999 o  nakládání 
s radioaktivním odpadem.
33 Viz článek 17 bulharského 
zákona o bezpečném využití 
jaderné energie (naposledy 
pozměněného dne 
28. listopadu 2014).
34 Viz slovenský zákon 
č. 541/2004 Sb. o mírovém 
využívání jaderné energie 
a jeho § 21 o „dovozu 
radioaktivního odpadu“.
34 Připomínky 
Harmonogram finského hlubinného geologického úložištěObrázek 11
 
Zahájen 
geologický průzkum lokalit pro konečné úložiště
Rozhodnutí vlády o obecném harmonogramuZásadní rozhodnutí vlády a parlamentuŽádost o povolení stavbyPovolení stavbyŽádost o provozní licenci
Charakteristika lokalityOlkiluoto vybráno jako lokalita konečného úložištěHloubení úložiště  ONKALO a zahájení kon/f_irmačních studií v OlkiluotoVýstavba zařízení konečného úložištěPředprovozní testy a uvedení do provozuZahájení ukládky 
odpadu začátkem 
20. let 21. století
19781983200120122015
ČASOVÁ OSA
KONEČNÉHO
ULOŽENÍ 
© Posiva Oy.
52 
V současné době pracují na přípravách hlubinného geologického úložiště i jiné 
členské státy, které se nacházejí v různých stádiích v rámci harmonogramu.
— Ve Švédsku  Úřad pro radiační bezpečnost v současné době přezkoumává 
žádost o výstavbu hlubinného geologického úložiště ve vybrané lokalitě For -
smark. Dokončení výstavby a uvedení do provozu se plánuje do roku 202835.
— Ve Francii  by mohla být žádost o výstavbu podána v období 2017/2018. Pilot -
ní provozní fáze se plánuje na období let 2025–2035 a komerční využívání by 
mělo začít po roce 203536.35 SWD(2016) 102 final ze dne 
4. dubna 2016, pracovní 
dokument útvarů Komise, 
který je doprovodným 
dokumentem sdělení Komise 
o jaderném ukázkovém 
programu předloženého 
Evropskému hospodářskému 
a sociálnímu výboru v  souladu 
s článkem 40 Smlouvy 
o Euratomu k vyjádření 
stanoviska, s. 30.
36 http://www.developpement-
durable.gouv.fr/Calendrier-du-
projet.html
35 Připomínky 
— V Německu  byla Komise pro ukládání vysoce aktivního radioaktivního od -
padu pověřena vypracováním zprávy do konce roku 2016 v rámci příprav na 
proces výběru lokality. Podle vnitrostátního práva by mělo být rozhodnutí 
o výběru lokality přijato do roku 2031. Ukládání odpadu by mohlo začít nej -
dříve v  období 2045–205037.
53 
Podle směrnice EU o radioaktivním odpadu z roku 2011 měly členské státy vypra -
covat své vnitrostátní programy do srpna 2015, včetně plánů konečného uložení 
odpadu. Komise je povinna podat Parlamentu a Radě zprávu o provádění uvede -
né směrnice, dosud tak ale neučinila38.
54 
Analyzovali jsme příslušné vnitrostátní programy tří členských států a došli jsme 
k závěru, že Litva, Bulharsko a Slovensko potenciální řešení konečného uložení 
teprve začaly projednávat, jednání se tedy nacházejí ve fázi vytváření koncepce.
55 
V Bulharsku vnitrostátní programy uvádějí tři možnosti nakládání s vysoce aktiv -
ním odpadem včetně vyhořelého paliva:
— přepracování v jiných zemích,
— účast v  regionálních nebo mezinárodních řešeních konečného uložení, aniž 
by bylo ohroženo provádění vnitrostátního programu,
— uložení vysoce aktivního odpadu v  Bulharsku.
 Bulharské orgány dotazované v průběhu auditu se vyslovily ve prospěch 
druhé, regionální možnosti, a to kvůli obavám spojeným s malou jadernou 
kapacitou země, jejími geologickými a  klimatickým podmínkami, právními 
předpisy, veřejným míněním, finanční způsobilostí a objemem vysoce aktiv -
ního radioaktivního odpadu. Konečné rozhodnutí o volbě konkrétní možnosti 
má být přijato do roku 2030. Jako přechodné řešení vnitrostátní program 
předpokládá výstavbu meziskladu.37 Prozesswege zu einer sicheren 
Lagerung hoch radioaktiver 
Abfälle unter Aspekten der 
Rückholbarkeit/Bergbarkeit/
Reversibilität  (Právní cesty 
k bezpečnému skladování 
vysoce radioaktivních odpadů 
a aspekty opětovného 
vyzvednutí/vrstvení/
reverzibility ), dokument 
předsedy s  připomínkami 
dalších členů a. s. 3, on-line: 
www.endlagerbericht.de , 
přístup dne 11. dubna 2016, 
s. 4.
38 Ustanovení čl. 14 odst. 1 
směrnice Rady 2011/70/
Euratom.
36 Připomínky 
56 
V Litvě  vnitrostátní program přijatý v prosinci 2015 předpokládá výstavbu koneč -
ného úložiště v Litvě. Dotazované litevské orgány však vyjádřily stejné obavy, jaké 
uvedly orgány v  Bulharsku, stejně jako to, že upřednostňují regionální systém.
57 
Na Slovensku  vnitrostátní program uvádí dvě možnosti:
— uložení v hlubinném geologickém úložišti na Slovensku, pro něž program 
obsahuje odhad nákladů,
— monitorování a podporu výstavby mezinárodního úložiště.
58 
Žádný ze tří členských států neuvedl, který region nebo které země by se mohly 
podílet na případném regionálním řešení nebo jiném řešení na bázi EU.
Téměř u všech projektů klíčové infrastruktury pro vyřazování 
z provozu došlo ke zpoždění
59 
Abychom určili pokrok dosažený od roku 2011, shromáždili jsme údaje o vzorku 
18 klíčových projektů infrastruktury pro vyřazování z provozu a podpůrných 
projektů v každém ze tří členských států, financovaných programy pomoci EU (viz 
příloha VI )39.
60 
Téměř u všech projektů klíčové infrastruktury pro vyřazování z provozu došlo 
v letech 2011–2015 ke zpoždění. Jak je patrné z přílohy VI , zpoždění od počátku 
provádění do konce roku 2015 u projektů narostla až o deset let. Tato zpoždění 
patří k hlavním důvodům, proč od naší předchozí zprávy z roku 2011 Litva odlo -
žila datum konečného vyřazení z provozu o dalších devět let. Konečným datem 
vyřazení z provozu v Litvě je nyní rok 2038.39 Na těchto 18 projektů připadá 
587 milionů EUR příspěvků EU 
na vyřazování z  provozu, 
neboli přibližně 37 % smluvně 
zajištěného financování EU 
(kromě opatření ke zmírnění 
následků) od roku 2001.
37 Připomínky 
61 
Naše zpráva z  roku 2011 uváděla, že v  Litvě  se realizace projektu meziskladu vy -
hořelého paliva  (viz obrázek 12 ) zpozdila o více než čtyři roky, jak uvádí tabulka 
6. Od té doby zpoždění narostlo o dalších šest let. Postup projektu byl pomalý 
zvláště v letech 2011–2014. Rozhodnutí, která podnítila další nastartování pro -
jektu, byla přijata teprve počátkem roku 2013. Zpoždění tohoto projektu zdržela 
odstraňování paliva z reaktoru (viz projekt 1 v příloze V ).Obrázek 12Mezisklad vyhořelého paliva v jaderné elektrárně Ignalina, Litva  
© I N PP. © INPP. 
62 
Další klíčový projekt v Litvě, zařízení pro zpracování a skladování pevného 
odpadu , se od našeho posledního auditu zpozdil o dalších pět let, což znamená 
celkové zpoždění o devět let. Související obchodní spory s dodavatelem byly 
vypořádány a z programu pomoci EU bylo vyplaceno odškodnění ve výši 55 mi -
lionů EUR; dalších 17,9 milionu EUR bylo vyčleněno na rezervu na předpokládaná 
rizika.
63 
K hlavním důvodům zpoždění v Litvě patřily smluvní spory, špatné informace 
o tom, jak byla elektrárna skutečně postavena, neúplné informace o zařízení a vy -
hořelém palivu, nedostatečná koordinace prací subdodavatelů a nedostatečný 
dohled nad nimi.

38 Připomínky 
64 
Ačkoli u projektů v Bulharsku a na Slovensku také došlo ke zpožděním, tato zpož -
dění nevedla k odkladu plánovaného data konečného vyřazení z provozu. Na 
Slovensku zůstal konečným datem rok 2025. V Bulharsku bylo toto datum dokon -
ce o pět let uspíšeno, a to z roku 2035 na rok 2030, byť to lze připsat vnitrostátní 
strategii nakládání s  vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem z  roku 2011, 
která formálně rozhodla o konečném stavu lokality jako průmyslového pozemku 
pro další využití, a tím vyloučila možnost navrácení do přírodního stavu, která by 
vyžadovala více času.
65 
V Bulharsku  jsou příklady zpoždění projektů následující:
— Výstavba klíčového zařízení pro nakládání s radioaktivním odpadem, vnit -
rostátního zařízení k uložení nízko a středně aktivního radioaktivního 
odpadu , měla být dokončena v roce 2015 (viz tabulka 4  a obrázek 13 ). Tento 
proces se však zpozdil o šest let, zejména kvůli zamítnutému posouzení vlivů 
na životní prostředí, které muselo být zahájeno znovu a stále probíhá. Lhůtou 
pro dokončení tohoto zařízení je nyní rok 2021 (viz projekt 11 v příloze V ).
Lokalita pro vnitrostátní zařízení k uložení nízko 
a středně aktivního radioaktivního odpadu v BulharskuObrázek 13
© SERAW.
— Výstavba plazmového tavicího zařízení , tedy zařízení pro zpracování 
a úpravu pevného odpadu s vysokým objemovým redukčním faktorem, se 
zpozdila téměř o pět let. Došlo k tomu v důsledku problémů při určování 
technických řešení, která jsou dosud první svého druhu, změn regulačního 
rámce, jež vedly ke třem revizím projektu zařízení, a odvolání proti posouzení 
vlivů na životní prostředí. Stavební povolení bylo vydáno dne 14. května 2015 
a dokončení se nyní očekává v červnu 2017 (viz obrázek 14  a projekt 11 v pří-
loze V ).
39 Připomínky 
66 
Na Slovensku  bylo dokončení projektu dekontaminace primárního okruhu  
(viz obrázek 15 ), který je třeba realizovat, než bude možná demontáž ústřední 
části budovy reaktoru, původně plánováno na rok 2014. Vzhledem k tomu, že 
několik technických problémů zůstává nevyřešeno, nebylo konečné datum do -
končení projektu na konci ledna 2016 dosud známo, stejně jako případný dopad 
tohoto zpoždění na náklady a celkový harmonogram vyřazování z provozu (viz 
projekt 16 v příloze V ).Přípravné práce pro instalaci plazmového tavicího 
zařízení
Reaktor typu VVER440/230 a hlavní prvky primárního 
chladicího okruhuObrázek 14 Obrázek 15© SERAW.
© JAVYS.

40 Připomínky 
67 
Výše uvedené příklady dokládají, že zpoždění, k nimž ve třech členských státech 
došlo, mají nejrůznější důvody, včetně:
— problémů při určování a provádění technických řešení, která jsou dosud první 
svého druhu,
— neúplných historických dat a nedostatečných informací o tom, jak byla elek -
trárna skutečně postavena,
— neúplných inventur a/nebo charakterizací odpadu, zvláště u budov reaktorů.
68 
V některých případech bránila pokroku projektů nutnost podstatně upravit 
plány, nebo dokonce projekty zcela ukončit, přestože návrhy již prošly několika 
koly kontroly. To naznačuje, že při výběru a přípravě projektů se vyskytly obtíže. 
Rovněž to poukazuje na problémy, jimž ministerstva, vnitrostátní orgány a ko -
neční příjemci čelí s tím, jak se vyřazování z provozu blíží ke kritické fázi likvidace 
budov reaktorů, kdy jsou pro demontáž, převoz a skladování staveb a součástí 
z kontrolovaného pásma zapotřebí specifické znalosti a zkušenosti.
69 
Současně byli zejména držitelé povolení k vyřazování z provozu závislí na exter -
ních odbornících, jako jsou poradci, inženýři a  právníci (náklady na externí od -
borníky viz tabulka 7 ). Ačkoli je využití externích odborníků podle pravidel EBRD 
vyžadováno a bylo ve fázi plánování a raného provádění nezbytné, mělo by se 
využívání odborníků během let snižovat, neboť znalosti jsou předávány místním 
pracovníkům.
Náklady na externí odborníky v období 2001–2015 a jejich podíl na podpoře EU 
přidělené na vyřazování zařízení z provozu
Ignalina, Litva
2001–2016Kozloduj, Bulharsko
2001–20151Bohunice, Slovensko
2003–2016
mil. EUR % podpory z  EU mil. EUR % podpory z  EU mil. EUR % podpory z  EU
75 9 99 20 45 9
1 Údaje za Bulharsko zahrnují jednu smlouvu na jednotku řízení projektu, která trvá po období 2016–2019.
Zdroj:  EÚD, na základě údajů o projektech poskytnutých prováděcími subjekty a údajů z monitorovacích zpráv o projektech vyřazování jader -
ných zařízení z provozu.Tabulka 7
41 Připomínky 
70 
Kromě toho je rizikem nedostatek kvalifikovaných a  zkušených inženýrů, který 
panuje v celé EU. Jedná se zejména o Litvu, která se potýká s tím, že neexistují 
mezinárodní zkušenosti s demontáží jejího reaktoru typu RBMK, prvního reaktoru 
tohoto typu, jenž má být vyřazen z provozu (viz bod 2)40.
71 
Všechny tři členské státy se snaží posilovat svou technickou kapacitu a zlepšovat 
sdílení znalostí. Například:
— V Bulharsku  byly v dubnu 2013 sloučeny a začleněny do společnosti SERAW, 
která je držitelem povolení k vyřazení z provozu, dvě různé jednotky pro říze -
ní projektů, jež nesly odpovědnost za vyřazování z provozu a výstavbu vnitro -
státního zařízení k uložení nízko a středně aktivního radioaktivního odpadu. 
Externí poradce, který je nápomocen této integrované jednotce pro řízení 
projektů, je součástí organizační struktury SERAW. Zaměstnanci externího 
poradce působící na místě pracují ve dvojicích s místními protějšky určenými 
pro každý projekt. Konečná rozhodovací pravomoc náleží vedoucímu jednot -
ky pro řízení projektu, jímž je místní zaměstnanec SERAW. Tento postup vedl 
ke zvýšené vlastnické odpovědnosti.
— Na Slovensku  uspořádala společnost JAVYS, a. s., slovenský státní podnik 
odpovědný za vyřazování z  provozu a  nakládání s  radioaktivním odpadem, 
v březnu 2015 dvoudenní seminář věnovaný sdílení znalostí se zástupci 
jaderných elektráren Ignalina, Bohunice a Kozloduj, EBRD, Evropské komise 
a slovenského ministerstva hospodářství.40 Na nedostatek kvalifikovaných 
inženýrů upozornila zpráva 
Evropské komise nazvaná 
Putting into perspective the 
supply of and demand for 
nuclear experts by 2020 within 
the EU-27 Nuclear Energy Sector  
(Bližší pohled na dostupnost 
jaderných odborníků 
a poptávku po nich do roku 
2020 v  odvětví jaderné 
energetiky zemí EU-27), 2012.
42 Připomínky 
Odhadované náklady na vyřazování zařízení z provozu 
dosáhnou nejméně 5,7 miliardy EUR, při zahrnutí 
nákladů na konečné uložení pak dvojnásobku této 
částky
72 
Naše předchozí zpráva zjistila, že všechny tři vnitrostátní plány vyřazování 
z provozu a jejich odhady nákladů byly neúplné. Byly zjištěny významné meze -
ry ve financování. Tento audit analyzoval, jak se vyvíjely náklady na vyřazování 
z provozu a výše dostupného financování, a to jak na úrovni EU, tak na vnitrostát -
ní úrovni. Rovněž jsme se snažili odhadnout úplné náklady včetně konečného 
uložení odpadu, jimž budou tři členské státy čelit, a analyzovali jsme metody 
používané k účtování závazků z titulu budoucích nákladů.
Celkové odhadované náklady na vyřazování zařízení 
z provozu se od roku 2010 zvýšily o 40 % na 5,7 miliardy EUR
73 
Naše předchozí zpráva doporučila komplexní posouzení nákladů vyplývajících 
z vyřazování jaderných zařízení z provozu. V roce 2014 členské státy aktualizovaly 
odhady nákladů na vyřazování jaderných zařízení z provozu uvedené v plánech 
konečného vyřazení z provozu, které již členské státy předložily Komisi. Slovensko 
provedlo další drobné změny v roce 2015. Tyto aktualizace, jež měly poskytnout 
úplnější obraz situace, uváděly nárůst nákladů o 40 %: ze 4,1 miliardy EUR v roce 
2010 na 5,7 miliardy EUR v roce 2015. Nárůst byl nejvýraznější v letech 2010–2011 
(viz obrázek 16 ). Mezi třemi uvedenými členskými státy byly významné rozdíly. 
Většina odhadovaného nárůstu nákladů připadla na Litvu s  nárůstem o  67 % v  le-
tech 2010–2015. Ve stejném období se zvýšily i odhadované náklady pro elektrár -
nu Bohunice na Slovensku, a to o 30 %. Odhad nákladů pro elektrárnu Kozloduj 
v Bulharsku zůstal do značné míry nezměněn. Po počátečním nárůstu v roce 2011 
zaznamenal odhad nákladů provedený po rozhodnutí o  odkladu lhůty snížení 
nákladů o 136 milionů EUR (viz bod 64).
74 
Od roku 2011 všechny tři členské státy zlepšily svůj přístup k odhadování nákladů 
na činnosti v rámci vyřazování jaderných zařízení z provozu ve svých plánech 
konečného vyřazení z provozu. Nyní používají nejnovější metodiku známou jako 
Mezinárodní struktura pro výpočet nákladů na vyřazování jaderných zařízení 
z provozu41. Přetrvává však nejistota ohledně úplného seznamu činností a sou -
visejících nákladů spojených zejména s  demontáží příslušných budov reaktorů, 
neboť v žádné z lokalit není dokončena komplexní inventura a radiologická cha -
rakterizace kontrolovaného pásma (viz bod 32).41 Metodiku vypracovaly 
společně Evropská komise, 
MAAE a Organizace pro 
hospodářskou spolupráci 
a rozvoj s cílem dosáhnout 
větší harmonizace v  oblasti 
kalkulací nákladů na 
vyřazování jaderných zařízení 
z provozu.
43 Připomínky 
Členské státy, zvláště Litva, se potýkají s finančními 
problémy
75 
U všech tří členských států jsme porovnali odhady nákladů a  dostupné financo -
vání zjištěné při našem posledním auditu s  nejnovějšími údaji dostupnými v  době 
aktuálního auditu. V současné době má být financování EU pro vyřazování z pro -
vozu poskytováno do roku 2020. Dostupné vnitrostátní financování a  financování 
EU ve výši 4,0 miliardy EUR však nestačí k pokrytí odhadovaných nákladů dosa -
hujících 5,7 miliardy EUR bez nákladů na konečné uložení (viz tabulka 8 a obrá -
zek 17 ). Do konce vyřazování zařízení z provozu tudíž vzniká mezera ve financo -
vání ve výši 1,7 miliardy EUR. Na Litvu připadá 93 % této mezery ve financování. Obrázek 16Odhadované náklady na vyřazování z provozu v letech 2010–2015
Zdroj:  Údaje za rok 2010: plány konečného vyřazení z provozu. Údaje za rok 2011: aktualizované odhady poskytnuté během zasedání výboru pro 
program pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v březnu 2011. Údaje za rok 2015: aktualizované plány konečného vyřazení z provo -
zu, roční pracovní programy na rok 2015 a v případě Slovenska, které má provést aktualizaci, návrh ročního pracovního programu na rok 2016.2 930 3 376 
1 118 1 243 
1 107 950 1 239 
5001 0001 5002 0002 5003 0003 500
2010 2011 2012 2013 2014 2015v mil. EUR
2 019 
1 146Ignalina, Litva
Kozloduj, BulharskoBohunice, Slovensko
44 Připomínky 
Odhadované celkové náklady na vyřazování z provozu a mezera ve financování, 2011 
a 2015
(v mil. EUR)
 Ignalina,
LitvaKozloduj,
BulharskoBohunice,
SlovenskoCelkem
2011 2015 2011 2015 2011 2015 2011 2015
Odhadované náklady 2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722
Vnitrostátní financování, 
přidělené1 83 262 171 348 231 476 485 1 086
Financování EU, přidělené 1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955
Mezera ve financování 1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681
1  Přidělené vnitrostátní financování mohou tvořit specializované fondy vyhrazené na vyřazování z provozu, přislíbené veřejné výdaje nebo jiné 
vnitrostátní zdroje.
Zdroj: 2011: aktualizované odhady poskytnuté během zasedání výboru pro program pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v břez -
nu 2011.  
2015: orgány členských států, aktualizované plány konečného vyřazení z provozu a roční pracovní programy 2015 a v případě Slovenska, které 
má provést aktualizaci, návrh ročního pracovního programu 2016.Tabulka 8 Obrázek 17Znázornění mezer ve financování v letech 2011 a 2015 v každém ze tří členských 
států
Zdroj:  podle tabulky 8 .51 %46 %
47 %3 %
37 %7 %
 01 0002 0003 000
2011 2015 2011 2015 2011 2015
Ignalina, Litva Kozloduj, Bulharsko Bohunice, Slovenskov mil. EUR
Vnitrostátní /f_inancování
Financování EU 
Mezera ve /f_inancování
45 Připomínky 
Nárůst nákladů a mezera ve financování v Litvě jsou podstatné
76 
V Litvě  se odhady celkových nákladů na vyřazování z provozu v roce 2015 zvýšily 
o 15 % oproti roku 2011, avšak o 67 % oproti roku 2010, a dosáhly tak 3,4 mili -
ardy  EUR. Litevské orgány tento nárůst přičítají mzdovým nákladům, odkladu 
konečného data vyřazení z provozu a překročení nákladů u velkých projektů 
infrastruktury pro vyřazování z  provozu. Na kategorii nákladů inflace připadlo 
26 % zbývajících nákladů na vyřazování z provozu do roku 2038 neboli 695 mi -
lionů EUR. Tato částka byla vypočtena na základě ročního odhadu ve výši 3 %. 
V době, kdy členské státy prováděly výpočet, však centrální banka Litevské 
republiky stanovila odhad roční míry inflace pro rok 2015, který zohledňuje roky 
2013 a 2014, ve výši 1,5 %.
77 
Dle našeho názoru svědčí rozsah zvýšení nákladů také o nedostatečném prvot -
ním plánování. Například aktualizace plánu konečného vyřazení z provozu z roku 
2014 obsahovala 15 dříve nezohledněných činností vyřazování z provozu, jejichž 
celkové náklady byly odhadnuty na 318 milionů EUR.
78 
Naše analýza projektů klíčové infrastruktury v Litvě od počátku jejich provádě -
ní do konce roku 2015 potvrdila zásadní zvýšení nákladů u těchto projektů (viz 
příloha VI ). Některé z těchto dodatečných nákladů byly důsledkem zpoždění 
projektů. Například zpoždění při provádění projektu meziskladu vyhořelého pa -
liva mělo dopad na postup odstraňování paliva z reaktoru a do konce roku 2014 
zapříčinilo dodatečné náklady na údržbu, které překročily 61,3 milionu EUR (viz 
bod 61), a rovněž přispělo k odkladu konečného data vyřazení z provozu.
79 
Obecně vzato se počet zaměstnanců elektrárny, která je vyřazována z provozu, 
pravděpodobně bude udržovat na úrovni potřebné pro elektrárnu za provozu, 
dokud nebude z  reaktoru odstraněno palivo. Následně by se počet zaměstnanců 
měl postupně snižovat s tím, jak bude elektrárna přecházet z provozního stavu.
46 Připomínky 
80 
Počty zaměstnanců se snížily ve všech elektrárnách (viz tabulka 9 ). V elektrárně 
Ignalina v Litvě, v níž bylo palivo odstraněno jen z jednoho ze dvou jader reakto -
rů a která na základě povolení k provozu stále funguje, zůstávají počty zaměst -
nanců, a  tudíž i  náklady financované EU vysoké. Třetina zaměstnanců nadále 
pracuje na bezpečné údržbě zařízení. V Bulharsku i na Slovensku bylo možné al -
ternativní zaměstnání na jiném místě u reaktorů, které jsou v dané lokalitě dosud 
v plném provozu. V Litvě, která již jadernou energii nevyrábí, to možné nebylo. Tabulka 9Počet zaměstnanců v době uzavření reaktoru a v roce 
2015
Počet pracovníků Poskytnutá podpora 
z EU
(v mil. EUR)3během plného 
provozu1 v roce 2015
Ignalina, Litva
(2 reaktorové bloky)3 517 2 1272171
Kozloduj, Bulharsko
(4 reaktorové bloky)1 400 650 130
Bohunice, Slovensko
(2 reaktorové bloky)1 060 239 45
Celkem 5 977 3 016 346
1  Údaje pro plný provoz k 31. prosinci 2004 za elektrárnu Ignalina, k 31. prosinci 2002 za 
elektrárnu Kozloduj a k 1. dubnu 2006 za elektrárnu Bohunice.
2  Ze zaměstnanců elektrárny Ignalina pracovalo 1 377 na vyřazování jaderného zařízení 
z provozu a 701 na bezpečné údržbě.
3  Údaje za elektrárnu Ignalina zahrnují podporu EU od uzavření prvního bloku v roce 2005 
do roku 2016, za elektrárnu Kozloduj od uzavření prvního bloku v roce 2003 do roku 2017 
a za elektrárnu Bohunice od uzavření prvního bloku v roce 2008 do roku 2016.
Zdroj:  EÚD, na základě číselných údajů, které poskytly orgány členských států.
81 
Od naší předchozí zprávy se řízení pracovních sil v elektrárně Ignalina zlepšilo. 
Vedení v  jaderné elektrárně Ignalina například zavedlo strategii externího zajišťo -
vání činností. To zahrnovalo analyzování několika činností, například údržby zaří -
zení a dekontaminace budov s neomezeným přístupem, a rozhodnutí o tom, zda 
by bylo nákladově efektivnější příslušné služby zajistit prostřednictvím zakázky, 
nebo pomocí vlastních zaměstnanců.
47 Připomínky 
82 
Přiměřenost stávajícího počtu zaměstnanců však nebyla externě ověřena a  stále 
není k dispozici podrobný plán pracovních míst pro celý proces vyřazování z pro -
vozu. Vzhledem k nedostatku spolufinancování a místním hospodářským a soci -
álním problémům, které jsou spojeny s  vyřazováním elektrárny Ignalina v  Litvě 
z provozu, existuje nebezpečí, že počet zaměstnanců převýší potřeby programu 
vyřazování z provozu a financování EU určené na vyřazování z provozu bude pou -
žito k podpoře tohoto zaměstnávání.
83 
Jak uvádí tabulka 8  a bod 76, mezera ve financování se od naší poslední zprávy 
v případě Litvy významně zvětšila. Během rozhovorů s litevskými představiteli 
byl zmíněn protokol č. 4 připojený ke smlouvě o přistoupení země k EU a litevský 
výklad, podle něhož budou nárůsty nákladů projektu vyřazování z provozu na -
dále financovány EU42. Posouzení dopadů, které Komise uskutečnila v roce 2011, 
tvrdilo, že podpora by měla být v období let 2014–2020 poskytována všem třem 
členským státům podle jejich potřeb, avšak že po roce 2020 Komise „nepředpo -
kládá žádné rozšíření finanční podpory z EU“ (viz bod 10)43.
Menší mezera ve financování přetrvává v Bulharsku a Slovensku, 
ačkoli odhady se v průběhu času značně různí
84 
Po přidělení financování EU pro období let 2014–2020 se mezery ve financování 
uvedené v naší předchozí zprávě v Bulharsku a na Slovensku významně zmenšily, 
a to na 28 milionů EUR a 92 milionů EUR. Odhady nákladů a mezer ve financování 
se však dramaticky měnily. Například:
— Bulharskými  orgány odhadovaná mezera ve financování se významně snížila 
z 230 milionů EUR v září 2014 na 28 milionů EUR na konci roku 2015, zejmé -
na v  důsledku začlenění nákladů jaderné elektrárny Kozloduj na přípravné 
činnosti pro vyřazování z provozu, které nebyly v předchozích kalkulacích 
zohledněny. Údaje Komise naopak ke konci roku 2015 uváděly mezeru ve výši 
150 milionů EUR.
— Na Slovensku  mezera ve financování podle údajů Komise činila na konci 
června 2015 193 milionů EUR, zatímco návrh ročního pracovního programu 
2016 uváděl částku 92 milionů EUR.42 Článek 3 protokolu č. 4 
o jaderné elektrárně Ignalina 
v Litvě (Úř. věst. L 236, 
23.9.2003) uvádí, že „vyřazení 
z provozu Jaderné elektrárny 
Ignalina […] je dlouhodobé 
povahy a představuje pro 
Litvu výjimečnou finanční 
zátěž, neúměrnou velikosti 
a hospodářské síle země“ a že 
„ Unie bude jako výraz 
solidarity s Litvou poskytovat 
přiměřenou dodatečnou 
pomoc Společenství na úsilí 
o vyřazování jaderných 
zařízení z provozu i po roce 
2006“. Protokol rovněž uvádí, 
že „po dobu příštích 
finančních výhledů budou 
celkové průměrné položky 
v rámci prodlouženého 
programu Ignalina úrovní 
odpovídající“.
43 SEC(2011) 1387 v konečném 
znění ze dne 
24. listopadu 2011, pracovní 
dokument Komise, Posouzení 
dopadu  – průvodní dokument 
k návrhu nařízení Rady 
o podpoře Unie na programy 
pomoci pro vyřazování 
jaderných zařízení z provozu 
v Bulharsku, Litvě a na 
Slovensku.
48 Připomínky 
85 
Tyto rozdíly mezi vnitrostátními údaji a údaji Komise vyvolávají otázky ohledně 
spolehlivosti a důkladnosti použitých metodik výpočtů. Kromě toho význam -
né revize údajů svědčí o tom, že v době auditu dosud nebyly odhady uvedené 
v plánech konečného vyřazení z provozu důkladně zkontrolovány ani ze strany 
vnitrostátních orgánů, ani ze strany Komise.
Posouzení plánů financování a vyřazování z provozu, které 
provedla Komise, bylo nedostatečné
86 
Částečně v reakci na doporučení naší předchozí zprávy byly v legislativním rámci 
pro období financování 2014–2020 zavedeny tři „předběžné podmínky“44 (viz rá-
meček 1 ). Splnění těchto podmínek je předpokladem výplaty jakéhokoli nového 
financování pro oblast vyřazování z  provozu podle stávajícího víceletého finanč -
ního rámce a má zajistit účinné a efektivní využívání finančních prostředků EU.44 Viz KOM(2011) 783 
v konečném znění, nařízení 
Rady (Euratom) č. 1368/2013 
a č. 1369/2013 a prováděcí 
rozhodnutí Komise 
C(2014)  5449.Rámeček 1Předběžné podmínky
Do 1. ledna 2014 přijmou tři uvedené členské státy odpovídající opatření ke splnění těchto předběžných 
podmínek:
1. zajistit soulad s acquis  daným Smlouvou o Euratomu v oblasti jaderné bezpečnosti, zejména pokud jde 
o provedení směrnic 2009/71/Euratom a 2011/70/Euratom do vnitrostátního práva;
2. ve vnitrostátním rámci vytvořit plán financování, který stanoví úplné náklady a  předpokládané zdroje 
financování potřebné k bezpečnému dokončení vyřazování bloků jaderných reaktorů z provozu, včetně 
nakládání s  vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem;
3. předložit Komisi revidovaný podrobný plán vyřazování z provozu rozpracovaný na úroveň činností vyřa -
zování, včetně harmonogramu a  odpovídající struktury nákladů založené na mezinárodně uznávaných 
normách pro odhad nákladů na vyřazování z provozu.
Zdroj:  články 4 nařízení Rady (Euratom) č. 1368/2013 a č. 1369/2013.
49 Připomínky 
87 
Než Komise přijala své konečné rozhodnutí o financování k ročnímu pracovnímu 
programu rok 2014 v říjnu 2014, měla posoudit, zda členské státy přijaly přimě -
řená opatření, aby tyto podmínky splnily45. Zjistili jsme však, že Komisí prove -
dené posouzení příslušných plánů financování a  podrobných plánů vyřazování 
z provozu, tedy druhé, resp. třetí předběžné podmínky, bylo nedostatečné. Naše 
posouzení podpořila zpráva útvaru interního auditu Komise ze září 2015. Napří -
klad jsme zjistili, že došlo ke značným revizím odhadů celkových nákladů a údajů 
o financování (viz bod 84) a v některých případech neexistovaly podrobné plány 
pro určité náklady nebo činnosti (viz například bod 79 týkající se nákladů na za -
městnance). Do výroční zprávy o činnosti GŘ pro energetiku za rok 2015 byla včle -
něna výhrada týkající se adekvátnosti posouzení podmínek ex ante  provedeného 
Generálním ředitelstvím pro energetiku v roce 201446.
88 
Generální ředitelství Komise pro energetiku vypracovalo akční plán zaměřený na 
nedostatky, které zjistil útvar interního auditu Komise, a jako konečnou lhůtu pro 
posouzení předběžných podmínek stanovilo konec října 2016. Je velmi důležité, 
aby Komise toto posouzení dokončila a u každého členského státu důkladně ana -
lyzovala plány financování i  plány vyřazování z  provozu, neboť tyto dokumenty 
představují základ budoucího financování.
Rozpočet EU financuje velkou většinu nákladů ve všech třech 
členských státech
89 
Všechny tři členské státy zřídily specializované vnitrostátní fondy k financování 
svých vnitrostátních politik pro bezpečné nakládání s  radioaktivním odpadem 
a jeho uložení a pro vyřazování jaderných zařízení z provozu. Zdroje v těchto 
fondech jsou však nadále omezené, zejména v Litvě.
— V Litvě  získával litevský národní fond na podporu vyřazení z provozu, který 
byl zřízen v roce 1995, příspěvky z provozu jaderné elektrárny až do jejího 
uzavření na konci roku 2009. Nyní je fond závislý na příjmech z prodeje nad -
bytečného majetku a na externích finančních prostředcích a z nich genero -
vaných úrocích. V minulosti byl využíván i k financování činností mimo oblast 
vyřazování z provozu, například zvýhodněných tarifních cen elektřiny a tepla 
nebo doplňkových sociálních záruk pro bývalé zaměstnance. Podle odhadu, 
který poskytlo ministerstvo energetiky, byla ve fondu k 1. lednu 2016 částka 
4 miliony EUR47.45 Viz článek 4 nařízení Rady 
(Euratom) č. 1368/2013 
a 1369/2013.
46 Generální ředitelství pro 
energetiku, výroční zpráva 
o činnosti za rok 2015, Ref. Ares 
(2016)1667891, 8.4.2016.
47 Dokument SWD(2016) 102 
final (s. 38) tento fond 
nezmiňuje, ale uvádí částku 
0,5 miliardy EUR jako celkové 
finanční prostředky k  dispozici. 
Není jasné, k čemu se tento 
údaj vztahuje.
50 Připomínky 
— Bulharsko  v roce 1999 zřídilo vnitrostátní fond pro radioaktivní odpad a fond 
pro vyřazování jaderných zařízení z provozu. Oba fondy jsou určeny pro 
všechna jaderná zařízení v Bulharsku. První z fondů je financován zejména 
prostřednictvím příspěvků producentů radioaktivního odpadu, přičemž hlav -
ním přispěvatelem je s podílem 92 % jaderná elektrárna Kozloduj. Fond vyna -
ložil 34,8 milionů EUR na bloky 1–4 coby zařízení k nakládání s radioaktivním 
odpadem a na konci roku 2015 jeho výše dosáhla 61 milionů EUR. Druhý fond 
je financován příspěvky od provozovatelů jaderných zařízení. Kumulované fi -
nanční prostředky pro bloky 1–4 elektrárny Kozloduj ke konci roku 2015 činily 
156 milionů EUR.
— V roce 2010 zavedlo Slovensko odvod ze spotřeby elektrické energie u ko -
nečných uživatelů, aby vyrovnalo „historický deficit“ a kompenzovalo sku -
tečnost, že povinné příspěvky provozovatelů jaderných elektráren od roku 
1995 nevedly ke shromáždění finančních prostředků, které by dostačovaly 
k pokrytí vyřazování jaderných zařízení z provozu a konečného uložení vy -
hořelého paliva. Částka vyhrazená ve vnitrostátním fondu vyřazování z pro -
vozu na vyřazení jaderné elektrárny Bohunice V 1 ke konci roku 2014 činila 
290 milionů EUR.
90 
Celkové dostupné vnitrostátní zdroje tvořené specializovanými fondy a ostatními 
vnitrostátními zdroji nepokryjí plnou výši nákladů na vyřazování z provozu (viz 
bod 67 a tabulka 8 ). Vnitrostátní zdroje by pokryly pouze 31 % odhadovaných 
nákladů v Bulharsku a 38 % na Slovensku, zatímco vnitrostátní fondy v rámci pro -
gramu EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v Litvě by pokryly méně 
než 8 % celkových nákladů na vyřazování z provozu. Dosud rozpočet EU financo -
val schodek prostřednictvím programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení 
z provozu.
91 
V současné době neexistuje v legislativě zakotvená povinnost, aby členské státy 
spolufinancovaly pomoc při vyřazování z provozu, ať už na úrovni programů 
nebo jednotlivých projektů. Naproti tomu evropské strukturální a  investiční 
fondy48 členské státy zavazují přispívat z vlastních zdrojů stanoveným procentem 
finančních prostředků na financované programy nebo projekty. Naše předchozí 
zpráva doporučila, aby Komise, bude-li navrhovat financování pro finanční rámec 
2014–2020, zohlednila další fondy EU, například strukturální fondy, a  podmín -
ky vyplácení prostředků. Komise toto doporučení dodržela, když pokračovala 
v podpoře opatření ke zmírnění následků v  rámci evropských strukturálních 
a investičních fondů (ESIF), rozhodla se však zachovat podporu vyhrazenou pro 
vyřazování z provozu oddělenou, bez přístupu k fondům ESIF na vlastní vyřazová -
ní z provozu.48 Evropské strukturální 
a investiční fondy zahrnují 
mimo jiné Evropský fond pro 
regionální rozvoj, Fond 
soudržnosti a  Evropský 
sociální fond. Do roku 2014 
byly tyto fondy označovány 
jako „strukturální fondy“.
51 Připomínky 
92 
Povinnost zajistit spolufinancování je důležitá, neboť poskytuje příjemcům finan -
cování z EU větší pobídky k tomu, aby při řízení projektů usilovali o nákladovou 
efektivnost a dosahovali pokroku v provádění programů. Příslušná nařízení Rady 
pro tyto programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu uznávají 
důležitost spolufinancování a uvádějí, že plné financování projektů z EU by mělo 
být povoleno jen v „dobře zdůvodněných výjimečných případech“49. Komise však 
dosud nestanovila jasné pokyny ohledně toho, co by takový případ představova -
lo. To potvrzuje zpráva útvaru interního auditu Komise ze září 2015. Komise tudíž 
dosud nevyužila možnost motivovat příslušné státy ke spolufinancování.
Celkové odhadované náklady by se zdvojnásobily, pokud by 
se započítaly náklady na konečné uložení vysoce aktivního 
odpadu
93 
Žádný z odhadů mezery ve financování uvedených v plánech konečného vyřaze -
ní z provozu neposkytuje úplný obraz souvisejících nákladů, neboť žádný z odha -
dů nezahrnuje náklady na konečné uložení vyhořelého paliva.
94 
Podle mezinárodně uznávané zásady „znečišťovatel platí“ je povinností člen -
ského státu zajistit, aby provozovatel splnil své závazky jakožto znečišťovatel 
a vyhradil dostatečné finanční zdroje k  pokrytí úplných nákladů na vyřazování 
zařízení z provozu, včetně konečného uložení vyhořelého paliva (viz bod 20).
95 
Tuto zásadu odráží směrnice o radioaktivním odpadu z roku 2011. Směrnice 
požaduje, aby členské státy zajistily identifikaci a stanovení úplných nákladů na 
veškeré činnosti související s  nakládáním s  radioaktivním odpadem a  vyhořelým 
jaderným palivem, včetně jeho uložení, a aby byly v případě potřeby k dispozici 
přiměřené finanční prostředky50.
96 
Kromě toho jedna z předběžných podmínek financování v rámci programů po -
moci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu (viz body 86–88) pro členské 
státy zní: „ve vnitrostátním rámci vytvořit plán financování, který stanoví úplné 
náklady a  předpokládané zdroje financování potřebné pro bezpečné dokončení 
vyřazení bloků jaderných reaktorů z provozu, včetně nakládání s vyhořelým pali -
vem a  radioaktivním odpadem, v  souladu s  tímto nařízením“51.49 Ustanovení 17. bodu 
odůvodnění nařízení Rady 
(Euratom) č. 1368/2013 
a 15. bod odůvodnění nařízení 
Rady (Euratom) č. 1369/2013.
50 Viz zejména 12. bod 
odůvodnění směrnice Rady 
2011/ 70/Euratom.
51 Viz články 4 nařízení Rady 
(Euratom) č. 1368/2013 
a 1369/2013.
52 Připomínky 
97 
Abychom získali úplnější představu o  nákladech souvisejících s  vyřazováním 
příslušných elektráren z provozu, vypočítali jsme odhad nákladů na konečné 
uložení.
98 
Jak uvádí tabulka 10 , došli jsme k závěru, že při zohlednění nákladů na konečné 
uložení by se celkové náklady na vyřazení z provozu mohly zdvojnásobit a za 
všechny tři členské státy dosáhnout celkem 11,4 miliardy EUR. Tabulka 10Odhad nákladů na vyřazování z provozu včetně uložení vyhořelého jaderného paliva 
a vysoce aktivního odpadu
(v mil. EUR)
Ignalina, LitvaKozloduj, 
BulharskoBohunice, 
SlovenskoCelkem
Odhad nákladů pro rok 2015 vyjma uložení vyhořelého 
jaderného paliva a vysoce aktivního odpadu3 376 1 107 1 239 5 722
Odhad nákladů na konečné uložení vysoce aktivního 
odpadu a vyhořelého jaderného paliva z těchto osmi 
reaktorů12 610 1 590 1 466 5 666
Odhad nákladů včetně uložení vysoce aktivního odpadu 
a vyhořelého jaderného paliva5 986 2 697 2 705 11 388
Vnitrostátní financování 262 348 476 1 086
Financování EU 1 553 731 671 2 955
Mezera ve financování 4 171 1 618 1 558 7 347
1 Poznámka k odhadům nákladů na konečné uložení
U elektrárny Ignalina v Litvě  náš odhad ve výši 2 610 milionů EUR vychází z údaje uvedeného ve vnitrostátním programu a citovaného v ja -
derném ukázkovém programu Komise z roku 2016.
U elektrárny Kozloduj v Bulharsku  bulharský vnitrostátní program žádný číselný údaj neuvádí. Náš odhad ve výši 1,59 miliardy EUR vychází 
z odhadované částky celkových nákladů na vnitrostátní úložiště ve výši 3 miliardy EUR, a to na základě jednání během auditu s bulharskými 
vnitrostátními orgány o finském příkladu. Částku 3 miliardy EUR jsme rozdělili na poloviny, abychom zohlednili podíl bloků 1–4 a ostatních 
provozních bloků 5 a 6. Nepřihlíželi jsme k plánům budoucích bloků nebo zařízení, neboť dosud nebyly konkrétní.
U elektrárny Bohunice na Slovensku  náš odhad 1,46 miliardy EUR vychází z odhadu slovenských orgánů týkajícího se vnitrostátních nákladů 
na konečné uložení, který činil 4,4 miliardy EUR při konzervativnějším scénáři, v němž mají zbývající jaderné elektrárny na Slovensku provozní 
životnost 60 let. Částku 4,4 miliardy EUR jsme vydělili třemi, abychom náklady rovnoměrně rozložili mezi oba bloky vyřazované z provozu 
a čtyři aktuálně provozované bloky. Na rozdíl od slovenského vnitrostátního programu jsme nezohlednili dva bloky plánované v Mochovcích, 
a to kvůli zpoždění při jejich výstavbě. Pokud bychom tak učinili, připadal by na bloky vyřazované z provozu podíl ve výši 16,3 % z částky 
4,4 miliardy EUR, jenž se rovná 717 milionům EUR. Jaderný ukázkový program Komise z roku 2016 cituje údaj ve výši 3,7 miliardy EUR, který se 
patrně týká méně konzervativního scénáře s provozní životností elektráren v délce 40 let.
Zdroj:  EÚD, podle údajů Komise, ročních pracovních plánů na roky 2015 a 2016 a vnitrostátních zúčastněných stran.
53 Připomínky 
99 
Zohledníme-li jak vyřazování z provozu, tak konečné uložení, připadá na Litvu 
největší podíl celkového schodku ve výši 7,4 miliardy EUR. Značné schodky by 
však vznikly i v případě Bulharska a Slovenska (viz obrázek 18 ).Obrázek 18Mezery ve financování při zohlednění nákladů na 
vyřazování z provozu a konečné uložení
Zdroj:  EÚD, podle tabulky 10 . 01 0002 0003 0004 0005 0006 000
Ignalina, Litva Kozloduj, Bulharsko Bohunice, Slovensko58 %70 %
60 %v mil. EUR
Vnitrostátní /f_inancování
Financování EU 
Mezera ve /f_inancování52 IAS 37, „Rezervy, podmíněná 
aktiva a  podmíněné závazky“ 
a IPSAS 19. Neexistuje zvláštní 
mezinárodní účetní standard 
týkající se vyřazování 
jaderných zařízení z provozu. 
Existuje však standard k tomu, 
jak se sestavují statistické 
informace o nákladech na 
vyřazování jaderných zařízení 
z provozu v rámci evropského 
systému účtů (ESA), a podle 
něj není nutné k budoucím 
nákladům účtovat závazky.
53 Podle ustanovení IAS 37.10 je 
událost zakládající závazek 
taková událost, která zakládá 
smluvní nebo mimosmluvní 
závazek (například výstavba 
jaderné elektrárny, která 
vytváří závazek vyřazení 
jaderného zařízení z  provozu), 
jehož důsledkem je 
skutečnost, že účetní jednotka 
nemá žádnou reálnou 
alternativu, než jej vypořádat.
54 Podle ustanovení IAS 37.40 se 
rezervy na jednorázové 
události (restrukturalizace, 
sanace životního prostředí, 
vypořádání právního sporu) 
oceňují nejpravděpodobnější 
částkou.
Závazky z titulu budoucích nákladů nejsou ve třech 
uvedených členských státech řádně zaúčtovány
100  
V souladu s  mezinárodními účetními standardy52 by měly být očekávané závazky, 
které mají vzniknout v budoucnosti, zaúčtovány jako rezervy a uvedeny v rozvaze 
organizace, která je povinna je uhradit, jestliže:
— současný smluvní nebo mimosmluvní závazek vznikl v důsledku minulé 
události53,
— platba je pravděpodobná, tj.  spíše pravděpodobná než nepravděpodobná,
— částku lze spolehlivě odhadnout54.
54 Připomínky 
101  
Nejsou-li uvedené tři podmínky splněny, označují se závazky jako „podmíně -
né závazky“ a vykazují se mimo rozvahu, například v příloze k účetní závěrce, 
pokud není platba považována za vzdálenou; v takovém případě není zveřejnění 
nutné55.
102  
V souladu s tím by tudíž organizace, která je povinna uhradit náklady na vyřazo -
vání jaderného zařízení z provozu a náklady na konečné uložení vyhořelého pali -
va, měla tyto náklady zaúčtovat jako závazky, je-li taková platba pravděpodobná 
a částku lze spolehlivě odhadnout. Odhady nákladů by se například mohly opírat 
o plán vyřazování jaderných zařízení z provozu. Konkrétní účetní postup závisí na 
právní situaci v oblasti platebních závazků a na postupech účtování, které přijal 
daný členský stát nebo daná organizace56.
103  
Požádali jsme příslušné orgány v členských státech, aby nám poskytly informace 
o tom, jak jsou účtovány náklady spojené s vyřazováním jaderných zařízení z pro -
vozu a konečným uložením vyhořelého paliva.
104  
Jak uvádí ta b u l ka 11 , účetní postupy se ve třech členských státech liší a závisejí 
na tom, zda jsou náklady spojeny s vyřazováním jaderných zařízení z provo -
zu nebo s konečným uložením. O nákladech na vyřazování jaderných zařízení 
z provozu se v Litvě neúčtuje jako o rezervách v žádné rozvaze a jsou zveřejňo -
vány pouze podmíněné závazky nízké hodnoty. Náklady na vyřazování jaderných 
zařízení z provozu elektrárny Kozloduj v Bulharsku nejsou v její účetní závěrce 
zaúčtovány a v případě slovenské jaderné elektrárny Bohunice jsou zaúčtovány 
jen zčásti.
105  
Pokud jde o náklady na konečné uložení, příslušné organizace v Litvě a Bulhar -
sku nezaúčtovávají rezervy na tyto náklady do rozvahy ani nezveřejňují žádné 
informace v příloze k účetní závěrce. Pouze na Slovensku příslušné organizace 
zaúčtovaly rezervu na náklady na konečné uložení na analytický účet vnitrostát -
ního jaderného fondu.55 Podle IAS 37 není zveřejnění 
povinné, je-li platba vzdálená.
56 Některé organizace musí 
uplatňovat mezinárodní 
účetní standardy, zatímco jiné 
mohou používat účetní 
standardy používané v  dané 
zemi.
55 Připomínky 
106  
Skutečnost, že budoucí náklady nejsou systematicky zúčtovávány jako rezervy 
a/nebo uvedeny v příloze k účetní závěrce, omezuje transparentnost a narušuje 
schopnost příslušných orgánů náležitě plánovat, jak budou hrazeny budoucí 
náklady na vyřazování zařízení z provozu a uložení odpadu. Tabulka 11Účetní postup pro závazky týkající se vyřazování jaderných zařízení z provozu 
a konečného uložení vyhořelého paliva
Účetní závěrky jaderné elektrárny (vyjma konečného 
uložení vyhořelého jaderného paliva)Fond / ministerstvo / účty vládních institucí
(včetně konečného uložení vyhořelého jaderného paliva)
Ignalina, LitvaŽádné zaúčtované rezervy.
Vysvětlivky uvádějí, že pro demontáž není k dispozici spolehlivý 
odhad. Proto nejsou zveřejněny žádné podmíněné závazky.Žádné zaúčtované rezervy.
Podmíněné závazky nízké hodnoty související s vyřazováním 
jaderných zařízení z provozu jsou zveřejňovány mimorozvahově 
(13 milionů EUR), v souvislosti s doplňkovými sociálními zárukami 
pro bývalé zaměstnance jaderné elektrárny.
Kozloduj, 
BulharskoNejsou zaúčtovány rezervy na vyřazování z provozu ani na 
uložení vyhořelého paliva a náklady na řízení. K účetní závěrce za 
rok 2014 tudíž nezávislý auditor vyslovil výhradu.Příjmy a výdaje vnitrostátních fondů pro vyřazování z provozu 
a radioaktivní odpad jsou zahrnuty v účtech ročního rozpočtu mini -
sterstva energetiky. Nevyužité částky narostlých finančních zdrojů 
včetně zdrojů z předcházejících let se zveřejňují mimorozvahově.
Bohunice, 
SlovenskoČástečně zaúčtovány, ale nevyhrazeny pro Bohunice V1.Předběžné údaje týkající se konečného uložení jsou uvedeny na 
analytickém účtu vnitrostátního jaderného fondu.
Zdroj:  EÚD, na základě informací od vnitrostátních orgánů.
56
 Závěry a doporučení
107  
Specializované programy financování z  EU zaměřené na vyřazování jaderných 
zařízení z provozu nevytvořily řádné pobídky pro včasné a nákladově efektivní 
vyřazování z provozu. Od roku 2011, kdy jsme zveřejnili svoji předchozí zprávu, 
bylo při vyřazování jaderných elektráren Ignalina v  Litvě, Kozloduj v  Bulharsku 
a Bohunice na Slovensku z provozu dosaženo určitého pokroku. Klíčové součásti 
v nekontrolovaných pásmech elektráren byly demontovány. Téměř všechny pro -
jekty klíčové infrastruktury pro vyřazování z  provozu však zaznamenaly zpoždění 
a všechny tři členské státy dosud čekají kritické úkoly spojené s prací v kontrolo -
vaných pásmech. Orgány členských států tvrdí, že elektrárny byly nevratně uza -
vřeny, ne všechny očekávané výstupy, které Komise používá k posouzení pokroku 
směrem k nevratnému uzavření, však byly zcela realizovány. Mezera ve finan -
cování nákladů v  Litvě od našeho posledního auditu narostla a  nyní dosahuje 
1,6 miliardy EUR. Odhadované celkové náklady na vyřazování zařízení z provozu 
ve třech elektrárnách dosáhnou nejméně 5,7 miliardy EUR, při zahrnutí nákladů 
na konečné uložení pak 11,4 miliardy EUR.
Při vyřazování jaderných zařízení z provozu bylo od roku 
2011 dosaženo určitého pokroku, zásadní výzvy však teprve 
čekají
108  
Od roku 2011 tři členské státy demontovaly určité klíčové součásti v nekontrolo -
vaném pásmu a vyjma Litvy pokročily v získávání příslušných povolení k zahájení 
prací v kontrolovaném pásmu. Litva toto povolení teprve musí získat a jeho udě -
lení se nyní plánuje na rok 2022, o deset let později, než bylo původně plánováno 
(viz body 40 a 42).
109  
Podle všech vnitrostátních orgánů dosažený pokrok znamená, že uzavření je 
nyní skutečně nevratné. Očekávané výstupy, které Komise používá k posouzení 
pokroku směrem k nevratnému uzavření, však dosud žádná ze tří elektráren zcela 
nerealizovala. Návrhy demontáže jader reaktorů / primárních okruhů dosud ne -
jsou úplné a v budovách reaktorů proběhly dosud jen drobné práce. To znamená, 
že všechny tři členské státy dosud čekají kritické úkoly spojené s prací v kontrolo -
vaných pásmech, včetně budov reaktorů (viz body 38–42).
110  
Došlo k  jistému pokroku při zřizování infrastruktury pro nakládání s  odpadem, 
mnoho projektů klíčové infrastruktury ve třech členských státech však v období 
let 2011–2015 zaznamenalo zpoždění (viz body 43 a 59–71). Nejdelší zpoždění na -
stala v Litvě, kde bylo konečné datum vyřazení z provozu od roku 2011 odloženo 
o dalších devět let na rok 2038 (viz body 59–63).
57 Závěry a doporučení 
111 
V každém ze tří členských států přetrvávají problémy, například závislost na 
externích odbornících (viz bod 69) a nutnost zabývat se technickými řešeními, 
která jsou dosud první svého druhu (viz body 67–68). Nedostatek kvalifikovaných 
a zkušených inženýrů, který panuje v celé EU, představuje riziko, zvláště v Litvě 
(viz bod 70).
Doporučení 1 – Zajistit pokrok při vyřazování zařízení 
z provozu
Tři dotčené členské státy by měly:
a) dále zlepšit své postupy řízení projektů, aby měly potřebnou infrastrukturu 
pro nakládání s  odpadem a  vyhořelým palivem k  dispozici v  plánovanou 
dobu;
b) přijmout opatření k budování své vlastní technické kapacity, aby dosáhly 
větší rovnováhy mezi interně a externě zajišťovanými odbornými službami;
c) nalézt lepší způsoby výměny osvědčených postupů a technických znalostí, 
a to jak mezi sebou navzájem, tak v rámci širšího společenství pro vyřazování 
jaderných zařízení z provozu v EU a v jiných zemích. Komise  by těmto sna -
hám měla nákladově efektivním způsobem napomáhat.
Cílové datum provedení: do konce roku 2017.
112  
Projekty financované v rámci programů pomoci EU pro vyřazování jaderných 
zařízení z provozu se netýkají konečného uložení, nýbrž jen přechodného skla -
dování vyhořelého jaderného paliva. Výstavba konečného úložiště vyhořelého 
jaderného paliva si může vyžádat několik desetiletí a vysokou míru finančních 
závazků. Tento úkol může být složitý, neboť některé země, které generují malé 
objemy radioaktivního odpadu, mají omezené finanční zdroje nebo jim chybí 
vhodné geologické podmínky. Rozhovory ve třech členských státech týkající 
se možných řešení konečného uložení vysoce aktivního odpadu a vyhořelého 
jaderného paliva, jimiž mohou být řešení vnitrostátní nebo regionální, se dosud 
nacházejí ve fázi přípravy koncepcí (viz body 48–58). Komise je povinna podávat 
zprávy o plánech členských států v této oblasti, dosud tak ale nečiní (viz bod 53).
58 Závěry a doporučení 
Doporučení 2 – Řešení pro konečné uložení vyhořelého 
jaderného paliva
a) Komise  by spolu se všemi příslušnými členskými státy EU měla zkoumat 
možnosti uložení vyhořelého paliva a vysoce aktivního odpadu včetně pří -
padných regionálních řešení a řešení na bázi EU a řádně přihlédnout k ochra -
ně, bezpečnosti a nákladové efektivnosti alternativ. Komise by měla přehled 
těchto záležitostí uvést ve své první zprávě Evropskému parlamentu a Radě 
o směrnici o  radioaktivním odpadu.
Cílové datum provedení: zahájení okamžitě, zveřejnění zprávy nejpozději do 
poloviny roku 2017.
b) Tři členské státy  by souběžně měly pokročit ve svých plánech týkajících se 
konečného uložení odpadu, aby stanovily úplnější odhady nákladů a  plány 
financování konečného uložení vyhořelého paliva a  radioaktivního odpadu, 
jak požaduje směrnice o  radioaktivním odpadu.
Cílové datum provedení: do poloviny roku 2017.
Odhadované náklady na vyřazování zařízení z provozu 
dosáhnou nejméně 5,7 miliardy EUR, při zahrnutí 
nákladů na konečné uložení pak dvojnásobku této 
částky
113  
Odhady nákladů na vyřazování zařízení z provozu se v rámci všech tří programů 
v letech 2010–2015 zvýšily o 40 % ze 4,1 miliardy EUR na 5,7 miliardy EUR (viz 
body 73–74). Započítají-li se náklady spojené s konečným uložením vyhořelého 
jaderného paliva, mohly by se celkové náklady zdvojnásobit a dosáhnout 11,4 mi -
liard EUR (viz body 93–99).
114  
Nyní dostupné vnitrostátní financování a financování EU ve výši 4,0 miliardy EUR 
nestačí k  pokrytí odhadovaných nákladů dosahujících 5,7  miliard  EUR bez ná -
kladů na konečné uložení. Do konce vyřazování zařízení z provozu tudíž existuje 
mezera ve financování ve výši 1,7 miliardy EUR. Na Litvu připadá 93 % této celko -
vé mezery ve financování, neboť jí schází 1,6 miliardy (viz body 73–85). Mezery ve 
financování odhadované Bulharskem a  Slovenskem v  současnosti činí 28  milio -
nů EUR a 92 milionů EUR (viz bod 84).
59 Závěry a doporučení 
115  
Podle mezinárodně uznávané zásady „znečišťovatel platí“ je povinností členského 
státu zajistit, aby provozovatelé jaderných elektráren splnili své závazky jakožto 
znečišťovatelé, a vyhradit dostatečné finanční zdroje k pokrytí úplných nákladů 
na vyřazování zařízení z provozu a konečné uložení (viz body 20 a 93). Uvedené 
tři elektrárny jsou provozovány státními podniky. Všechny tři členské státy zřídily 
specializované vnitrostátní fondy k financování svých vnitrostátních politik pro 
bezpečné nakládání s  radioaktivním odpadem a  jeho uložení a  pro vyřazování 
jaderných zařízení z provozu. Dosud však byly vnitrostátní fondy ve všech třech 
programech vyřazování jaderných zařízení z provozu využívány jen málo a zdroje 
v těchto fondech jsou nadále omezené, zejména v Litvě (viz body 89–92).
116  
V důsledku toho je spolufinancování projektů vnitrostátními fondy spíše vzácnou 
výjimkou než normou. Ačkoli oproti ostatním fondům EU v těchto programech 
neexistuje zákonný požadavek na spolufinancování projektů, právní základ uzná -
vá, že plné financování projektů z EU by mělo být povoleno jen v „dobře zdůvod -
něných výjimečných případech“57. Komise však dosud nestanovila jasné pokyny 
ohledně toho, co by takový případ představovalo. Pokud by tak učinila, mohla 
by účinněji stanovovat vhodné pobídky pro vyšší úroveň vnitrostátního spolufi -
nancování, které by mělo být investováno do vyřazování zařízení z provozu (viz 
bod  92).
117  
Konečnou odpovědnost za zajištění dostatečných finančních zdrojů pro vyřa -
zování z provozu i pro konečné uložení nesou tyto tři dotčené členské státy (viz 
body 20 a 95). Ve svém posouzení dopadů z roku 2011 Komise na základě posou -
zení potřeb členských států došla k závěru, že finanční podpora by se neměla 
prodlužovat za rok 2020 (viz bod 10). V tomto ohledu nás litevští zástupci upozor -
nili zejména na příslušné protokoly přístupové smlouvy (viz bod 83 a poznámka 
pod čarou č. 43).
Doporučení 3 – Dodržování zásady „znečišťovatel platí“ skrze 
zvýšení vnitrostátního financování pro období let 2014–2020 
a následující
Tři dotčené členské státy  by měly uznat svou roli při zajišťování toho, aby byla 
dodržována zásada „znečišťovatel platí“, a měly by být připraveny použít vnitro -
státní finanční prostředky ke krytí nákladů na vyřazení z provozu, jakož i nákladů 
na konečné uložení, a to jak ve stávajícím období financování, tak posléze.
Cílové datum provedení: začít se zvyšováním vnitrostátního financování od 
ročních pracovních programů na rok 2017.57 Ustanovení 17. bodu 
odůvodnění nařízení Rady 
(Euratom) č. 1368/2013 
a 15. bod odůvodnění nařízení 
Rady (Euratom) č. 1369/2013.
60 Závěry a doporučení 
Doporučení 4 – Navýšit vnitrostátní spolufinancování 
v programovém období 2014–2020
Komise  by měla usilovat o navýšení vnitrostátního spolufinancování v progra -
movém období 2014–2020. Měla by například rozhodnutím Komise jasně vymezit 
„dobře zdůvodněné výjimečné“ okolnosti, za nichž mohou být projekty plně 
financovány EU v rámci pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu.
Cílové datum provedení: do konce prosince 2017.
Doporučení 5 – Ukončit specializované programy financování 
pro vyřazování jaderných zařízení v Litvě, Bulharsku a na 
Slovensku z provozu po roce 2020
Specializované programy financování pro vyřazování jaderných zařízení v Litvě, 
Bulharsku a na Slovensku z provozu by měly být po roce 2020 ukončeny. Bude-
li stanovena jasná potřeba využití fondů EU po roce 2020 v jednom nebo více 
z těchto tří členských států, mělo by jakékoli budoucí financování EU navržené 
Komisí a  schválené normotvůrcem zahrnovat vhodné pobídky k  vyřazování zaří -
zení z provozu, včetně časového omezení a odvození částek z příslušných úrovní 
spolufinancování poskytovaného členskými státy. Jedním z možných postupů by 
bylo zvážit rozšíření přístupu k evropským strukturálním a investičním fondům, 
který by umožnil krytí činností v rámci vyřazování jaderných zařízení z provozu za 
předpokladu splnění uvedených podmínek.
Cílové datum provedení: do konce roku 2018, dle potřeby.
118  
Počty zaměstnanců se ve všech třech elektrárnách snížily. V  elektrárně Ignalina 
v Litvě, v níž bylo palivo odstraněno jen z jednoho ze dvou jader reaktorů a kte -
rá na základě povolení k  provozu stále funguje, zůstávají počty zaměstnanců, 
a tudíž i  náklady financované EU, vysoké. Třetina zaměstnanců nadále pracuje 
na bezpečné údržbě zařízení. Vzhledem k nedostatku spolufinancování a míst -
ním hospodářským a sociálním problémům, které jsou spojeny s vyřazováním 
elektrárny Ignalina v Litvě z provozu, existuje nebezpečí, že počet zaměstnanců 
převýší potřeby programu vyřazování z provozu a financování EU určené na vyřa -
zování z provozu bude použito k podpoře této zaměstnanosti (viz body 80–81).
61 Závěry a doporučení 
Doporučení 6 – Financování EU pouze na náklady na 
vyřazování z provozu
Komise  by měla umožňovat použití financování EU v rámci programů pomoci 
pro vyřazování jaderných zařízení z provozu jen ke krytí nákladů na zaměstnance, 
kteří v plném rozsahu pracují na činnostech týkajících se vyřazování z provozu.
Cílové datum provedení: od ročních pracovních programů na rok 2017 
a následně.
119  
Posouzení, které Komise provedla ohledně toho, zda plány financování a plány 
vyřazování z provozu splňují předběžné podmínky, bylo nedostatečné (viz body 
86–88).
Doporučení 7 – Zlepšení dohledu Komise
Komise  by měla dokončit své posouzení předběžných podmínek.
Cílové datum provedení: do konce října 2016.
120  
Účetní evidence závazků a podmíněných závazků z titulu budoucích nákladů 
spojených s vyřazováním jaderných zařízení z provozu a konečným uložením 
vyhořelého paliva se v jednotlivých členských státech liší. Skutečnost, že budoucí 
náklady nejsou vždy zaúčtovány jako rezervy a/nebo uvedeny v příloze k účetní 
závěrce, omezuje transparentnost a  narušuje schopnost příslušných orgánů nále -
žitě plánovat, jak budou hrazeny budoucí náklady na vyřazování zařízení z provo -
zu a uložení odpadu (viz body 100–103).
62 Závěry a doporučení 
Doporučení 8 – Účetní postupy
Komise  by spolu se všemi příslušnými členskými státy měla pracovat na tom, aby 
budoucí náklady spojené s vyřazováním jaderných zařízení z provozu a koneč -
ným uložením vyhořelého paliva byly zaúčtovány řádně, transparentně a  v soula -
du s  příslušnými účetními standardy.
Cílové datum provedení: do konce prosince 2017.
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 14. července 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

63
 Přílohy
Jaderné reaktory vyřazované z provozu v rámci programu pomoci EU pro vyřazování 
jaderných zařízení z provozu
TWhKomerční provozPlánované datum 
vyřazení z  provozu
Začátek Uzavření RokyJako % 
30leté 
životnostiPodle zprávy 
EÚD z roku 
2011K prosinci 
2015
LitvaIgnalina 1 86 květen 1985 prosinec 2004 20 652029 2038Ignalina 2 155 prosinec 1987 prosinec 2009 22 73
BulharskoKozloduj 1 61 říjen 1974 prosinec 2002 28 94
2035 2030Kozloduj 2 63 listopad 1975 prosinec 2002 27 90
Kozloduj 3 63 leden 1981 prosinec 2006 26 86
Kozloduj 4 61 červen 1982 prosinec 2006 25 82
SlovenskoBohunice V1, 
reaktor 172 duben1980 prosinec 2006 27 89
2025 2025Bohunice V1, 
reaktor 277 leden 1981 prosinec 2008 28 93
Zdroj:  MAAE, databáze PRIS.Příloha I
64 Přílohy 
Přehled právních základů programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení 
z provozu
Ignalina, Litva Kozloduj, Bulharsko Bohunice, Slovensko
Předvstupní 
opatřeníNařízení Rady (ES) č. 3906/1989 ze 
dne 18. prosince 1989Nařízení Rady (ES) č. 1266/1999 ze dne 21. června 1999 (program PHARE)
Smlouvy 
o přistoupeníProtokol č. 4 o jaderné elektrárně 
Ignalina v Litvě připojený k aktu 
o podmínkách přistoupení Litevské 
republiky a o úpravách Smluv, 
kterými se zakládá Evropská 
unie (Úř. věst. L 236, 23. 9. 2003, 
s. 944–945)Protokol o podmínkách a pravidlech 
přijetí Bulharské republiky a Rumunska do 
Evropské unie (Úř. věst. L 157 , 21. 6. 2005, 
s. 203)Protokol č. 9 připojený k aktu o podmínkách 
přistoupení Slovenské republiky a o úpravách 
Smluv, kterými se zakládá Evropská unie (ja -
derná elektrárna Bohunice V1) (Úř. věst. L 236, 
23. 9. 2003, s. 954)
Po přistoupeníNařízení Rady (ES) č. 1990/2006 ze 
dne 21. prosince 2006 o provádění 
protokolu č. 4 o jaderné elektrárně 
IgnalinaNařízení Rady (Euratom) č. 647/2010 ze 
dne 13. července 2010Nařízení Rady (Euratom) č. 549/2007 ze dne 
14. května 2007 o provádění protokolu č. 9 
o blocích 1 a 2 jaderné elektrárny Bohunice V1 
na Slovensku připojeného k aktu o podmínkách 
přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, 
Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovin -
ska a Slovenska k Evropské unii
Nařízení Rady (Euratom) 
č. 1369/2013 ze dne 13. prosince 
2013 o podpoře poskytované Unií 
na program pomoci pro vyřazo -
vání jaderných zařízení v Litvě 
z provozu a o zrušení nařízení (ES) 
č. 1990/2006Nařízení Rady (Euratom) č. 1368/2013 ze dne 13. prosince 2013 o podpoře poskytované Unií 
na programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení v Bulharsku a na Slovensku z provozu 
a o zrušení nařízení (Euratom) č. 549/2007 a (Euratom) č. 647/2010Příloha II
65 Přílohy 
Jaderné reaktory v členských státech a jejich stav k 31. prosinci 2015Příloha IIIStav
UzavřenoV provozuVe výstavbě91
129
2244Spojené království
Uzavřeno
V provozu
Ve výstavbě3015
45-
Nizozemsko
Uzavřeno
V provozu
Ve výstavbě1
1
2-
Belgie
UzavřenoV provozuVe výstavbě17
8-
Německo
UzavřenoV provozuVe výstavbě
28
8
36-
FrancieUzavřenoV provozuVe výstavbě
1258
711
ŠpanělskoUzavřenoV provozuVe výstavbě
37
10-
ItálieUzavřenoV provozuVe výstavbě
4-
4-Finnland
Uzavřeno
V provozu
Ve výstavbě-
4
51
Švédsko
Uzavřeno
V provozu
Ve výstavbě3
10
13-
Litva
UzavřenoV provozuVe výstavbě2
-
2-
Česká republikaUzavřenoV provozuVe výstavbě
-
6
6-
RumunskoUzavřenoV provozuVe výstavbě
-
2
2-
BulharskoUzavřenoV provozuVe výstavbě
4
2
6-SlovenskoUzavřenoV provozuVe výstavbě
3
4
92
MaďarskoUzavřenoV provozuVe výstavbě
-
4
4-Slovinsko (společný s
Chorvatskem)  Uzavřeno
V provozuVe výstavbě-
1
1-
CelkemCelkemCelkemCelkemCelkemCelkemCelkem
Celkem Celkem CelkemCelkemCelkemCelkemCelkemCelkemCelkem Celkem
Pozn.:  Pro dva reaktorové bloky v elektrárně Ignalina v Litvě stále platí povolení provozu (viz bod 40).
Zdroj: EÚD, na základě údajů z Evropské komise a informačního systému organizace MAAE o jaderných reaktorech ( Power Reactor Information 
System , PRIS).
66 Přílohy 
Přehled aktérů programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu
Program pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu, dva prováděcí orgány 
v LitvěPříloha IV
Kanál EBRD Kanál vnitrostátní agentury
Monitorovací výbor 
programuLitva
PříjemcePříjemce
Dodavatel
projektuDodavatel
projektuRámcová dohoda
Roční dohoda o pověřeníRámcová dohoda
Roční dohoda o pověření Dohoda
o převodu prostředků
Monitorování MonitorováníMonitorováníRámcová dohoda
Schválení grantových dohod
SmlouvaVýplataVýplataSmlouvaDohoda o ﬁnancování
Dohled DohledLitva
PověřeníMonitorování
Ministerstvo ﬁnancí
Koordinace programu Zajištění
auditu a ﬁnančního dohleduMezinárodní fond na 
podporu vyřazení elektrárny 
Ignalina z provozu
- spravován shromážděním 
přispěvatelů
- řízen EBRD (prováděcí 
subjekt)Vnitrostátní agentura 
(CPMA)
Koordinace programuEvropská komise, které je 
nápomocen Výbor pro 
program pomoci při
vyřazování jaderných 
zařízení
V roce 2015 byla EBRD odpovědná za tyto 
probíhající projekty vyřazování z  provozu:Financování 
EU (v mil. EUR)
Mezisklad vyhořelého paliva z INPP 205,97
Zařízení pro nakládání s pevným odpadem a jeho 
skladování184,02
Jednotka pro řízení projektu – fáze 1–5 (2001–2015) 51,81
Podpovrchové úložiště pro nízko a středně aktivní 
radioaktivní krátkodobý odpad (návrh)10,63
Celkem za rok 2015 452,43
Dokončené a probíhající projekty EBRD týkající se 
vyřazování z provozu od roku 1999 do konce roku 
2015 celkem522,91V roce 2015 byla CPMA odpovědná za tyto 
probíhající projekty vyřazování z  provozu:Financování 
EU (v mil. EUR)
Roční činnosti v oblasti vyřazování z provozu v INPP se 
souvisejícími náklady v roce 201550,50
Výstavba skládky pro velmi nízko aktivní radioaktivní 
odpad (skládka fáze 3)8,42
Technická pomoc VATESI (fáze 6) 1,80
Cementové kontejnery na odpad 1,00
Zřízení pracovní skupiny pro řízení rizik 0,96
Celkem za rok 2015 62,68
Dokončené a probíhající projekty CPMA týkající se 
vyřazování z provozu od roku 1999 do konce roku 
2015 celkem465,97
67 Přílohy 
Programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu s jedním prováděcím 
subjektem v Bulharsku a na SlovenskuPříloha IV
Kanál EBRD
PříjemceMonitorováníMonitorování
Monitorování
Dohled
VýplataSmlouvaRámcová dohoda
Roční dohoda o pověření
Schválení grantových
dohod
Dodavatel 
ProjektMezinárodní fond na podporu 
vyřazení elektráren Kozloduj a 
Bohunice z provozu
- spravován shromážděním 
přispěvatelů
- řízen EBRD (prováděcí subjekt)Bulharsko
Slovensko
Kozloduj a Bohunice: 
monitorovací výbory 
programuEvropská komise, které je 
nápomocen Výbor pro 
program pomoci při
vyřazování jaderných 
zařízení
68 Přílohy 
Projekty financované EU šetřené v rámci auditu
Ignalina, Litva
Projekt Posouzení EÚD
1. Mezisklad vyhořelých palivových 
článků
Původní rozpočet: 165 milionů EUR
Poslední rozpočet: 206 milionů EUR
Původní lhůta: srpen 2008
Poslední lhůta: říjen 2017Zpráva EÚD 
z roku 2011Významná zpoždění budou mít výrazný dopad na jadernou bezpečnost, dokud nebudou veškeré 
vyhořelé palivové články uloženy do kontejnerů, a na provozní náklady elektrárny.
K prosinci 
2015Výstavba skladu se zpozdila o dalších šest let, což znamená, že došlo ke zpoždění o deset let 
oproti původnímu plánu konečného vyřazení z provozu z roku 2005. Dodatečné náklady na 
údržbu zařízení týkající se projektu B1 překročily 61 milionů EUR.
2. Zařízení pro nakládání s pevným 
odpadem a  jeho skladování
Původní rozpočet: 120 milionů EUR
Poslední rozpočet: 184 milionů EUR
Původní lhůta: listopad 2009
Poslední lhůta: listopad 2018Zpráva EÚD 
z roku 2011Významná zpoždění projektu mají zásadní význam, neboť trasy pro nakládání s odpadem 
jsou zapotřebí pro pokrok projektů demontáže a dekontaminace. Pravděpodobně bude nutné 
dodatečné financování z fondu IIDSF.
K prosinci 
2015Projekt je zpožděn o devět let, z toho pětileté zpoždění vzniklo v období 2011–2014. INPP a lite -
vské ministerstvo energetiky urovnaly obchodní spory s dodavatelem zaplacením odškodnění ve 
výši 55 milionů EUR a na rezervu vyhradily dalších 17 ,9 milionu EUR na předpokládaná rizika.
3. Inženýrské služby, plánování 
a licenční řízení pro demontážní 
a dekontaminační činnosti
Původní rozpočet: 8 milionů EUR
V současné době není pro projekt stano -
ven rozpočet ani harmonogram.Zpráva EÚD 
z roku 2011Rozhodnutí zadat projektové činnosti externím dodavatelům nevycházelo ani z náležitého 
posouzení toho, zda jsou požadované znalosti a technické kapacity k dispozici na místě, ani 
z posouzení nákladové efektivnosti této možnosti.
K prosinci 
2015Příprava dokumentu se zpozdila o 30 měsíců kvůli nadhodnocenému odhadu dodavatelských 
zdrojů a době nutné ke schválení dokumentu ze strany elektrárny a regulačních institucí. Tři roky 
zpoždění vyplývají z převedení projektů na pořízení nástrojů z kanálu IIDSF na kanál CPMA.
4. Řízení a inženýrská podpora 
jednotky pro řízení projektu
Původní rozpočet: 45 milionů EUR
Poslední rozpočet: 54 milionů EURZpráva EÚD 
z roku 2011Konzultant jednotky pro řízení projektu výrazně přispěl k pokroku, náklady na řízení a správu 
jsou však vysoké a vývoj organizační struktury v elektrárně je nedostatečný.
K prosinci 
2015Počet zaměstnanců jednotky pro řízení projektu se od roku 2010 snížil. Více se podílejí na 
činnostech v rámci vyřazování z provozu, řídili velké projekty infrastruktury a podpořili rozvoj 
zaměstnanců v elektrárně. Většina činností konzultantů se však stále zaměřuje spíše na obecné 
řízení projektů a zadávání zakázek než na úkoly související s vyřazováním jaderného zařízení 
z provozu.
5. Projekty týkající se přímé podpory 
činností pracovníků INPP a externích 
dodávek
Rozpočet: 198 milionů EUR
Lhůta: probíhající každoroční projektZpráva EÚD 
z roku 2011Nebylo šetřeno.
K prosinci 
2015Problémy s pracovní silou zahrnovaly obtíže při odůvodňování počtu zaměstnanců, nejasné 
manažerské účetnictví a přiřazování nákladů na zaměstnance k úkolům. INPP zavedla nový 
model výpočtu pro zaměstnance INPP , vyvinula nákladovou strukturu pro práce a zavedla řízení 
získané hodnoty. Došlo však jen k omezenému pokroku při odůvodňování počtu zaměstnanců 
a provádění strategie externího zajišťování.
6. Studie demontáže reaktoru
Původní rozpočet: 5 milionů EUR
(jen studie proveditelnosti)
Poslední rozpočet: 70 milionů EUR
(projekt a  technické inženýrské služby)Zpráva EÚD 
z roku 2011Nebylo šetřeno.
K prosinci 
2015Studie proveditelnosti demontáže reaktoru byla zahájena v rámci fondu IIDSF v roce 2009, ale 
v roce 2010 byla zrušena a převedena na CPMA. Nový projekt pod vedením CPMA od té doby 
zaznamenal zpoždění. Není dostatek zkušeností s demontáží tohoto typu reaktoru, což může 
dále brzdit pokrok. Proto přetrvává nejistota ohledně toho, zda je lhůta pro demontáž reaktoru 
v roce 2038 splnitelná.Příloha V
69 Přílohy Příloha VKozloduj, Bulharsko
Projekt Posouzení EÚD
7. Konzultační služby jednotky pro 
řízení projektu  – všeobecné
Období 2006–2013
Původní rozpočet: 8 milionů EUR
Poslední rozpočet: 45 milionů EUR
Původní lhůta: prosinec 2006
Poslední lhůta: červenec 2013
Období 2014–2016
Původní rozpočet: 14 milionů EUR
Poslední rozpočet: 32 milionů EUR
Původní lhůta: leden 2016
Poslední lhůta: leden 2019Zpráva EÚD 
z roku 2011Konzultant jednotky pro řízení projektu pomohl upravit strategii vyřazování z provozu, 
došlo však k problémům se zpožděním projektu, odhady nákladů, vymezením nutných 
činností souvisejících s vyřazováním z provozu a se soupisy odpadu. Konzultant se soustředil 
více na řízení než na vyřazování zařízení z provozu.
K prosinci 2015V roce 2013 se jednotka pro řízení projektu stala jediným subjektem odpovědným za řízení 
vyřazování z provozu i výstavby vnitrostátního zařízení k uložení odpadu. Konzultant je nyní 
součástí organizační struktury, což přenáší rozhodovací pravomoc na společnost SERAW. Za -
pojení konzultantů do činnosti se zvyšuje a nejsou patrny známky utlumování jejich účasti.
8. Projekt a výstavba zařízení pro 
suché skladování vyhořelého paliva
Původní rozpočet: 49 milionů EUR
Poslední rozpočet: 73 milionů EUR
Původní lhůta: prosinec 2008
Poslední lhůta: březen 2013Zpráva EÚD 
z roku 2011Dokončení zařízení je zpožděno o 2,5 roku. Revize původních požadavků vedly k nárůstu cen 
a změně cenového základu zakázky, což způsobilo překročení rozpočtu o 19 %.
K prosinci 2015Projekt byl rozdělen do dvou fází: výstavba zařízení a skladování palivových článků ve 
34 kontejnerech a rozšíření skladu až na 72 kontejnerů. Pro vyhořelé palivo z bloků 1–4 
nebude využita celá plánovaná kapacita. Využití zařízení pro skladování jiného materiálu by 
vyžadovalo souhlas regulačního orgánu.
9. Plazmové tavicí zařízení pro 
zpracování a  úpravu pevného odpadu
Původní rozpočet: 21 milionů EUR
Poslední rozpočet: 21 milionů EUR
Původní lhůta: březen 2013
Poslední lhůta: červen 2017Zpráva EÚD 
z roku 2011Byla vybrána novátorská technologie, aniž by byla řádně prokázána její účinnost a byly 
řádně zváženy náklady. Hrozí překročení plánovaných nákladů.
K prosinci 2015Regulační změny si vyžádaly revize projektu. Výstavba zařízení se zpozdila zejména kvůli 
odvolání ve věci posouzení vlivů na životní prostředí a řadě komerčních a správních problé -
mů, včetně neexistence dohody o odškodnění za jaderné škody. Zařízení nebylo testováno, 
a proto dosud nebyla prokázána funkčnost systému. Dokončení je nyní plánováno na červen 
2017.
10. Podpora efektivního využívání 
lidských zdrojů
Období do roku 2009
Původní rozpočet: 20 milionů EUR
Poslední rozpočet: 84 milionů EUR
Původní lhůta: září 2009
Poslední lhůta: březen 2014
Období do roku 2015
Původní rozpočet: 35 milionů EUR
Poslední rozpočet: 46 milionů EUR
Původní lhůta: prosinec 2015
Poslední lhůta: prosinec 2017Zpráva EÚD 
z roku 2011Nedošlo k organizačním změnám, které by umožnily jasně vyčlenit zaměstnance podílející 
se na přeměně z provozní organizace na organizaci provádějící vyřazování jaderného zaříze -
ní z provozu. Chybělo náležité monitorování činností předcházejících vyřazování z provozu.
K prosinci 2015Financování zaměstnanců podílejících se na vyřazování z provozu se nadále spoléhá na 
fond KIDSF. Pozitivní vývoj od roku 2011 představuje skutečnost, že všech 650 zaměstnanců 
zaměstnaných ve společnosti SERAW pracuje výhradně na činnostech v rámci vyřazování 
z provozu.
11. Výstavba vnitrostátního zařízení 
k uložení nízko a středně aktivního 
radioaktivního odpadu
Původní rozpočet: 66 milionů EUR
Původní lhůta: prosinec 2015
Poslední lhůta: leden 2021Zpráva EÚD 
z roku 2011Nebylo šetřeno.
K prosinci 2015Dokončení výstavby zařízení bylo původně plánováno do roku 2015. Proces se však zpozdil 
o šest let, zejména kvůli zamítnutému posouzení vlivů na životní prostředí, které muselo 
začít znovu. Současná lhůta je rok 2021.
70 Přílohy Příloha VBohunice, Slovensko
Projekt Posouzení EÚD
12. Konzultační služby jednotky pro 
řízení projektu  – provádění projektu
Období 2003–2007
Původní rozpočet: 11 milionů EUR
Období 2015–2016
Poslední rozpočet: 45 milionů EURZpráva EÚD 
z roku 2011Konzultant jednotky pro řízení projektu pomohl upravit strategii vyřazování z provozu, při 
formulaci a provádění strategie vyřazování z provozu však nebylo dosaženo dostatečného 
pokroku.
K prosinci 
2015Ačkoli byli konzultanti rozsáhle využíváni, došlo u projektů k prodlením, která pak způsobila 
překročení nákladů. Od roku 2015 se rozsah práce nového konzultanta snížil.
13. Projekt a výstavba nových úložišť 
velmi nízko a nízko aktivního odpadu 
z jaderné elektrárny V1 ve vnitro -
státním zařízení k uložení odpadu 
Mochovce
Rozpočet: 22 milionů EUR
Lhůta: červen 2018Zpráva EÚD 
z roku 2011Došlo ke zpoždění studie proveditelnosti, neboť jaderná elektrárna neposkytla potřebné 
informace.
K prosinci 
2015Úložiště je ve výstavbě a je spolufinancováno z vnitrostátních fondů. Bude doplněna třetí dvo -
jitá řada, plně financovaná fondem BIDSF. Rozdělení nákladů mezi uložení odpadu z elektrárny 
V1 a uložení odpadu z jiných zařízení není jasné.
14. Provádění programu vyřazování 
z provozu s využitím dostupných 
lidských zdrojů
Rozpočet pro fázi 1: 1,5 milionu EUR
Rozpočet pro fázi 9: 50 milionů EURZpráva EÚD 
z roku 2011Nedošlo k organizačním změnám, které by umožnily jasně vyčlenit zaměstnance podílející 
se na přeměně z provozní organizace na organizaci provádějící vyřazování jaderného zařízení 
z provozu. Chybělo náležité monitorování činností předcházejících vyřazování z provozu.
K prosinci 
2015Projekt financuje 246 plných pracovních úvazků zaměstnanců společnosti JAVYS, kteří pracují 
na vyřazování z provozu. Společnost JAVYS se vyvinula z provozní organizace v organizaci 
provádějící vyřazování zařízení z provozu.
15. Mezisklad radioaktivního odpadu 
v areálu Bohunice
Rozpočet: 11 milionů EUR
Původní lhůta: březen 2016
Poslední lhůta: srpen 2017Zpráva EÚD 
z roku 2011Nebylo šetřeno.
K prosinci 
2015Původně byla realizace projektu plánována na dobu od března 2013 do března 2016. Stavební 
práce začaly v roce 2015. Očekávaným datem dokončení je nyní srpen 2017. Po rozhodnutí 
o změně umístění bylo nutné nové posouzení vlivů na životní prostředí a změna grantové 
dohody. Prodlení v tomto projektu již nebudou vést ke zpožděním projektů demontáže, neboť 
ty budou řízeny tak, aby byl středně aktivní odpad produkován až po dokončení meziskladu.
16. Dekontaminace primárního 
okruhu
Původní rozpočet: 6 milionů EUR
Poslední rozpočet: 5 milionů EUR
Původní lhůta: září 2014
Poslední lhůta: září 2016
(nakládání s radioaktivním odpadem 
přeneseno na JAVYS)Zpráva EÚD 
z roku 2011Nebylo šetřeno.
K prosinci 
2015Práce měly být zahájeny v roce 2013 a dokončeny do konce roku 2014. Prodlení a nevyřešené 
technické problémy vedly k pozastavení projektu. Smlouva se stávajícím dodavatelem je 
ukončena. Tento projekt musí být dokončen předtím, než bude moci začít demontáž v kon -
trolovaném pásmu, a proto mohou mít zpoždění tohoto projektu dopad na konečné datum 
vyřazení z  provozu.
17 . Databáze vyřazování z  provozu 
včetně inventury a  radiologické 
charakterizace
Původní rozpočet: 2,48 milionu EUR
Poslední rozpočet: 3,5 milionu EUR
Původní lhůta: květen 2012
Poslední lhůta: prosinec 2012Zpráva EÚD 
z roku 2011Nebylo šetřeno.
K prosinci 
2015Ačkoli byl projekt dokončen v roce 2012, charakterizaci a inventuru je stále třeba pravidelně 
aktualizovat. Několik dílčích projektů se zpozdilo a zaznamenalo překročení nákladů kvůli 
neúplným informacím týkajícím se inventury a/nebo charakterizace odpadu.
71 Přílohy PřílohA VIProdlení a překročení nákladů ovlivňující vzorek 18 klíčových projektů infrastruk -
tury a podpory vyřazování z provozu financovaných z programů pomoci EU od roku 
2001
ProjektNáklady 
projektu
(v mil. 
EUR)Smluvní financování Celkové 
dosa -
vadní 
zpoždění
(v letech)Dosavadní 
zvýšení 
nákladů
(v %)EU
(v mil. 
EUR)vnitro -
státní
(v mil. EUR)
Ignalina, LitvaMezisklad vyhořelých palivových článků
(viz příloha IV, projekt 1)211 206 5 9,2 25 %
Zařízení pro nakládání s pevným odpadem a jeho skladování
(viz příloha IV, projekt 2)184 184 9,0 53 %
Skládka pro velmi nízko aktivní radioaktivní odpad (krátkodobé 
uložení, fáze 1)7 6 1 2,8 0 %
Výstavba skládky pro velmi nízko aktivní radioaktivní odpad  
(fáze 3)8 8 1,0 12 %
Podpovrchové úložiště pro krátkodobý nízko a středně aktivní 
radioaktivní odpad (návrh)11 11 1,0 3 %
Celkem za pět uvedených projektů 421 415 6
Celkové smluvní financování EU určené na vyřazování 
z provozu v letech 2001–2014/15989
Kozloduj, 
BulharskoDodávka, instalace a uvedení do provozu zařízení na vyzvednutí 
a úpravu pro iontové měniče
(původní rozsah rozšířen)6 5 1 10,9 132 %
Projekt a výstavba zařízení pro suché skladování vyhořelého 
paliva (viz příloha IV, projekt 8)73 73 4,3 50 %
Zařízení pro vyzvednutí a zpracování pevné fáze z odpařovacích 
nádrží koncentrátu (fáze 1 dokončena, fáze 2 ukončena)10 10 4,6 žádné
Plazmové tavicí zařízení (viz příloha IV, projekt 9) 30 21 9 4,2 0 %
Pracoviště pro zmenšování velikosti a dekontaminaci 19 19 2,8 0 %
Vyhodnocení radiologického inventáře 1 1 1,3 žádné
Celkem za šest uvedených projektů 139 129 9
Celkové smluvní financování EU určené na vyřazování 
z provozu v letech 2001–2014360
72 Přílohy Příloha VIProjektNáklady 
projektu
(v mil. 
EUR)Smluvní financování Celkové 
dosa -
vadní 
zpoždění
(v letech)Dosavadní 
zvýšení 
nákladů
(v %)EU
(v mil. 
EUR)vnitro -
státní
(v mil. EUR)
Bohunice, 
SlovenskoZpracování historických odpadních kalů a sorbentů (dokončeno) 11 11 3,0 38 %
Dekontaminace primárního okruhu
(viz příloha IV, projekt 16) (pozastaveno)4 4 2,0 0 %
Úprava schématu dodávek energie společnosti JAVYS po koneč -
ném uzavření V111 11 1,5 21 %
Zvýšení kapacity stávajících fragmentačních a dekontaminačních 
zařízení2 2 1,2 13 %
Zpracování historického odpadu 6 4 2 0,4 7 %
Demontáž technického zařízení v turbínové hale reaktoru V1 8 8 – 6 %
Uvolňování materiálů vzniklých při vyřazování z provozu do 
životního prostředí3 3 – 20 %
Celkem za sedm uvedených projektů 45 43 2
Celkové smluvní financování EU určené na vyřazování 
z provozu v letech 2001–2014228
CelkemCelkem za 18 uvedených projektů 605 587 17
Celkové smluvní financování EU určené na vyřazování 
z provozu v letech 2001–20141 577
Zdroj:  Komise, návrhy ročních pracovních programů na rok 2016, návrhy monitorovacích zpráv na rok 2016. Údaje poskytla EBRD a Centrální 
agentura pro řízení projektů.
73 Přílohy Příloha VIIVýstavba hlubinného geologického úložiště pro konečné uložení vyhořelého jader -
ného paliva v Olkiluoto ve Finsku
Olkiluoto na západním pobřeží Finska v blízkosti stávající jaderné elektrárny se má stát světově prvním hlubin -
ným geologickým úložištěm pro konečné uložení vyhořelého jaderného paliva po civilním využití. Je navrženo 
tak, aby pojmulo odpad ze dvou finských jaderných elektráren.
Proces jeho vývoje dokládá, jak dlouhé jsou lhůty spojené s realizací takového podniku. V roce 1983 finská vláda 
rozhodla v zásadě o celkovém harmonogramu a strategii nakládání s jaderným odpadem a poté začal proces 
geologického screeningu a vyhledávání potenciálních lokalit. Lokalita Olkiluoto byla jako místo konečného ulo -
žení odpadu vybrána v roce 2000. Následovaly intenzivní hloubicí a výzkumné práce, aby bylo možné vyhořelé 
jaderné palivo ukládat v hloubce 400–450 metrů ve skalním podloží. Na tyto práce bylo vynaloženo přibližně 
150 milionů EUR. Ukládání vyhořelého paliva má být zahájeno počátkem 20. let 21. století.
Celkové výdaje dosáhnou přibližně 3,5 miliard EUR, z toho zhruba 1 miliardy EUR během fáze výstavby a zhruba 
2,5 miliard EUR na provoz za dobu přibližně 100 let. Finanční prostředky se akumulují ve Státním fondu nakládá -
ní s jaderným odpadem z  poplatků za vyrobenou elektrickou energii.
© Posiva Oy.
74 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
I
V rámci jednání o vstupu do Evropské unie se Bulharsko, Litva a Slovensko zavázaly odstavit a následně vyřadit 
z provozu osm jaderných reaktorů první generace sovětské konstrukce, které nemohly být hospodárným způsobem 
zmodernizovány tak, aby vyhověly západním bezpečnostním normám.
II
EU se zavázala pomoci těmto zemím při řešení výjimečné finanční zátěže, kterou s sebou vyřazování z provozu nese.
IV
Komise se domnívá, že finanční podpora EU účinně zmírňuje hospodářské dopady předčasného odstavení jader -
ných zařízení a vyřazování z provozu se dobře rozběhlo. Bere však na vědomí, že vyřazování elektráren z provozu je 
složitý a zdlouhavý proces, který bude trvat déle než na sedm let stanovený víceletý finanční rámec (VFR) – ve vět -
šině případů více než dvě desetiletí.
Plánování programů v těchto třech členských státech vychází z aktualizovaných plánů pro vyřazování z provozu 
a souvisejících odhadů nákladů schválených v  rámci VFR na  období 2014–2020. V  souladu s  těmito ujednáními 
Komise pozorně sleduje, jak proces vyřazení z provozu spěje ke konci a zároveň je zachováván nejvyšší stupeň 
bezpečnosti.
V
Vyřazování z provozu má obecně dvě hlavní fáze: 1) fáze po odstavení (tj. z důvodu přítomnosti vyhořelého paliva 
stále ještě s provozní licencí) a 2) vyřazení/ demontáž.
Slovensko a Bulharsko jsou ve druhé fázi, zatímco Litva, z důvodu přítomnosti vyhořelého paliva v jednom z reak -
torů je stále ještě ve fázi po odstavení.
Komise se spolu s členskými státy domnívá, že by se žádná z elektráren, na kterou se vztahují programy pomoci pro 
vyřazování jaderných zařízení („NDAP“), nemohla znovu začít hospodárně využívat. Komise si je díky zkušenostem 
s vyřazováním jiných elektráren vědoma, že hlavní technické problémy související s demontáží reaktorů jsou ještě 
před námi.
VI
Programy vyřazování z provozu v dotyčných členských státech pokračují různým tempem.
Nejvíce pokročily programy v elektrárnách Bohunice (Slovensko) a Kozloduj (Bulharsko), s jejichž dokončením se 
počítá v roce 2025, respektive v roce 2030. Doba trvání druhého jmenovaného programu byla při revizi v roce 2011 
zkrácena o pět let.
Nejproblémovější je vyřazování elektrárny Ignalina (Litva), ve které se vůbec poprvé vyřazují reaktory černobyl -
ského typu.
I když došlo k pokroku, Komise si uvědomuje, že je nutné programy vyřazování jaderných zařízení z provozu prů -
běžně zlepšovat.
Odpovědi Komise 75
Doporučení č. 1
Komise podotýká, že doporučení 1 a) a 1 b) jsou určena členským státům.
Komise přijímá doporučení 1 c) nakolik se ji týká. Podporuje myšlenku lepší výměny osvědčených postupů a odbor -
ných znalostí a bude dotyčné tři členské státy v této výměně podporovat.
a) Komise již ve stávajícím VFR zavedla zlepšení a vypracovala ucelený rámec pro plánování programů, řízení pro -
jektů a sledování, podle kterého členské státy pracují.
b) Komise souhlasí s potřebou dále rozšiřovat know-how a schopnosti, nicméně podotýká, že využití externích 
odborníků je prospěšné pouze v jistých speciálních oblastech.
c) Komise již přijala opatření, jež podporují otevřenou a transparentní komunikaci, usnadňují výměnu osvědčených 
postupů a znalostí a podporují postupy normalizace. Cílem mimo jiné je zvýšit konkurenceschopnost a posílit 
bezpečnost.
VII
Komise uznává význam odpovědného a  bezpečného nakládání s  vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem. 
Komise vydá k vnitrostátním programům stanoviska a v roce 2016 podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu 
o provádění směrnice 2011/70.
Komise dále poznamenává, že  otázky týkající se konečného uložení vysoce radioaktivního odpadu a  nakládání 
s vyhořelým palivem jsou nad rámcem působnosti programu pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu.
Doporučení č. 2
a) Komise toto doporučení přijímá. Komise již určila směr dalšího vývoje ve svých stanoviscích k vnitrostátním pro -
gramům, která zveřejní v souladu se směrnicí 2011/70 na přelomu let 2016/2017. Zveřejněním stanovisek bude 
zahájena diskuse na téma možných řešení uložení odpadu na regionální i unijní úrovni. Tato diskuse proběhne 
v roce 2017. Díky uvedené diskusi bude Komise schopna lépe do roku 2018 formulovat možné politiky a plán 
postupu.
b) Komise poznamenává, že toto doporučení je určeno členským státům. Komise se tímto doporučením již zabý -
vá prostřednictvím posouzení vnitrostátních programů a odpovídající stanovisko Komise předloží členským 
státům.
VIII
Komise uznává, že spolufinancování u jednotlivých projektů ne vždy funguje. Podotýká, že stávající právní základ 
neposkytuje jasnou definici spolufinancování, nebo jeho nutný minimální procentní podíl. Komise konstatuje, jak 
uvedl Účetní dvůr, že celkový příspěvek Litvy, Bulharska a Slovenska k jejich příslušným programům na vyřazení 
z provozu činí 1,09 miliardy EUR.
Doporučení č. 3
Komise podotýká, že  toto doporučení je určeno členským státům. Komise bude podporovat opatření doporučená 
Účetním dvorem tím, že bude v souvislosti s programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu usilo -
vat o zavedení jasně vymezené výše spolufinancování, a podpoří tak zásadu „znečišťovatel platí“. V tomto ohledu 
povede jednání s členskými státy a kriticky přezkoumá výši spolufinancování, jakou členské státy navrhují v ročních 
pracovních programech na rok 2017.
Odpovědi Komise 76
Doporučení č. 4
Komise toto doporučení přijímá.
Uznává, že spolufinancování přispívá k účinnému a účelnému provádění programu a zvyšuje odpovědnost člen -
ských států. Komise lépe objasní význam spojení „dobře zdůvodněné výjimečné okolnosti“, které v současnosti 
uvádí nařízení, a kriticky přezkoumá výši spolufinancování, jakou členské státy navrhly ve svých ročních pracovních 
programech na rok 2017.
Doporučení č. 5
Komise částečně přijímá toto doporučení. Pokud jde o návrhy nových iniciativ, Komise u nich posoudí dopady 
v souladu s požadavky finančního nařízení a programem pro zlepšování právní úpravy. Toto posouzení dopadu 
přezkoumá, zda má být i nadále poskytováno financování, a v kladném případě zjistí nejvhodnější mechanismus 
financování. Pokud dojde toto posouzení k závěru, že je třeba finanční prostředky poskytnout i po roce 2020 v rámci 
nového víceletého finančního rámce, Komise vezme toto doporučení Účetního dvora v úvahu a zajistí, aby mecha -
nismus financování zahrnoval pobídky k vyřazování z provozu, včetně časového omezení a odvození částek z pří -
slušné výše spolufinancování poskytovaného členskými státy.
Doporučení č. 6
Komise částečně přijímá toto doporučení.
Komise právě zjišťuje náklady, které nesouvisejí s vyřazováním. Toto posouzení dokončí v rámci hodnocení v polo -
vině období a navrhne možná opatření na upuštění od těchto nákladů v roce 2018.
Komise je však toho názoru, že některé zásadní funkce, jako je bezpečnost, by neměly být vyloučeny z financování 
EU.
Doporučení č. 7
Komise toto doporučení přijímá a upozorňuje, že uvedené opatření již bylo přijato. Hodnocení probíhá a bude 
dokončeno v  říjnu 2016.
Doporučení č. 8
Komise toto doporučení přijímá. Komise uznává důležitost této otázky.
Předmět tohoto doporučení již začala řešit prováděním směrnice o odpadech. Komise v současné době přezkou -
mává vnitrostátní programy předložené v souladu se směrnicí o odpadech a počítá s řadou studií, které mají shro -
máždit informace a dále se podílet na validaci.
Odpovědi Komise 77
Úvod
20
Oblast jaderné energie v EU se v posledním desetiletí výrazně změnila. Na evropské úrovni byly přijaty klíčové 
právní předpisy týkající se jaderné bezpečnosti, nakládání s  radioaktivním odpadem a  s vyhořelým palivem 
a radiační ochrany. Kromě toho Komise přijala v roce 2016 nový jaderný ukázkový program, který poprvé pokrývá 
finanční potřeby spojené s  vyřazováním jaderných elektráren z  provozu, nakládáním s  radioaktivním odpadem 
a vyhořelým palivem, včetně financování dlouhodobých řešení, jako je výstavba hlubinných geologických úložišť 
odpadu.
Směrnice o radioaktivním odpadu (směrnice Rady 2011/70/Euratom) stanoví rámec Společenství pro zajištění odpo -
vědného a  bezpečného nakládání s  vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem, aby se zabránilo nepřiměřenému 
zatížení budoucích generací. Směrnice překračuje rámec společné úmluvy, neboť členské státy musí mít pro prová -
dění politiky nakládání s  vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem vnitrostátní program.
Pomocí jaderného ukázkového programu a směrnice o radioaktivním odpadu chce Komise poprvé získat ucelený 
přehled celkových nákladů spojených s vyřazováním jaderných zařízení z provozu a nakládáním s odpady, jakož 
i o tom, jak členské státy zajistí související financování a dodrží zásadu „znečišťovatel platí“.
Připomínky
Souhrnná odpověď Komise k bodům 38 až 40:
Komise se spolu s členskými státy domnívá, že by se žádná z elektráren, na kterou se vztahují programy pomoci pro 
vyřazování jaderných zařízení („NDAP“), nemohla znovu začít hospodárně využívat.
40 První odrážka
Komise uznává, že u jaderné elektrárny Ignalina nebylo uděleno povolení k vyřazení z provozu z důvodu přítom -
nosti vyhořelého paliva v tomto zařízení. Komise nicméně konstatuje, že nezvratnost procesu vyřazení účinně 
zajišťuje demontáž turbínové haly.
40 Druhá odrážka
Co se týče jaderné elektrárny Kozloduj (Bulharsko), Komise poznamenává, že zmíněná dodatečná povolení se týkají 
prací, které budou zapotřebí v době, kdy bude proces vyřazování nezvratný.
40 Třetí odrážka
Co se týče elektrárny Bohunice (Slovensko), současný stav je v souladu s plánem vyřazování a s plánovaným datem 
ukončení v  roce 2025.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 41 až 42:
Komise uznává, že největší úkoly jsou ještě nevyřešené, nicméně poznamenává, že aktuální stav zobrazený v tabulce 
3 je v případě všech tří členských států v souladu s plány vyřazování z provozu a s plánovanými daty ukončení. 
Hlavní práce na demontáži reaktoru jsou možné pouze po ukončení procesu vyřazování.
Odpovědi Komise 78
Souhrnná odpověď Komise k bodům 43 až 46
NDAP se vztahují na proces vyřazování jaderného zařízení z provozu a infrastrukturu pro nakládání s odpady, včetně 
bezpečného a dlouhodobého skladování odpadu a uložení nízko radioaktivního odpadu. Nízko radioaktivní odpad 
obvykle tvoří více než 90 % objemu odpadu a pro jeho uložení existují promyšlená řešení. Podle směrnice o radioak -
tivním odpadu je uložení vyhořelého paliva a vysoce radioaktivního odpadu odpovědností členských států. Tato 
odpovědnost se vztahuje na veškerý takový odpad vytvořený v dotyčném členském státě.
48
Podle směrnice 2011/70/Euratom zajistí každý členský stát, aby byl proveden jeho vnitrostátní program pro 
nakládání s  vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem, který se vztahuje na všechny druhy vyhořelého paliva 
a radioaktivního odpadu spadající do jeho pravomoci a na všechny fáze nakládání s vyhořelým palivem a radioaktiv -
ním odpadem, od jeho vytvoření až po uložení.
Komise poprvé shromažďuje ucelený přehled plánů členských států, pokud jde o uložení a související náklady.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 49 až 52
Jelikož se Komise domnívá, že sdílení zařízení pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem může 
být potenciálně přínosnou, bezpečnou a  nákladově efektivní alternativou, přezkoumá ekonomické, právní a  sociální 
dopady sdílených úložišť.
53
Obsah svého vnitrostátního programu měly členské státy oznámit Komisi nejpozději do srpna 2015. Komise může 
do šesti měsíců po oznámení požádat o vyjasnění a/nebo se vyjádřit k tomu, zda je obsah vnitrostátního programu 
v souladu se směrnicí. Členské státy měly požadované vysvětlení a/nebo informace o revizi vnitrostátního programu 
předložit do šesti měsíců od obdržení žádosti Komise.
O provádění této směrnice členské státy poprvé předložily Komisi zprávu do srpna 2015 a následně ji budou před -
kládat každé tři roky.
Komise na základě zpráv členských států předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a) zprávu o pokroku v provádění této směrnice a
b) inventář radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva, které se nachází na území Společenství, a výhled do 
budoucna.
Tyto zprávy a informace byly předkládány vůbec poprvé a Komise má v úmyslu získat při tomto procesu nové zku -
šenosti a budoucí podávání zpráv zlepšit a harmonizovat. Za tímto účelem musela Komise zohlednit vnitrostátní 
programy, jakož i vnitrostátní zprávy všech 28 členských států. Vzhledem k této skutečnosti a aby si Komise vytvořila 
celkovou představu, zařadila posouzení těchto vnitrostátních programů do svého časového plánu, podle kterého 
předkládá zprávy Evropskému parlamentu a Radě. Předpokládá se, že Komise zprávu předloží ve 4. čtvrtletí 2016.
Odpovědi Komise 79
Souhrnná odpověď Komise k bodům 60 až 68
Komise uznává, že u některých projektů vyřazování z provozu došlo ke zpoždění, zejména v minulém VFR. Pro 
období 2014–2020 Komise zpřísnila své požadavky na plánování, sledování a podávání zpráv a pomocí kontroly 
dokumentace a kontrol na místě pozorněji sleduje provádění projektů.
Je třeba poznamenat, že zpoždění v Bulharsku a na Slovensku nemají v současné době vliv na datum ukončení.
69
Komise se domnívá, že je nanejvýš důležité, aby provozovatelé jaderných zařízení/držitelé licence na vyřazení 
zařízení z provozu rozšiřovali své know-how a schopnosti, zejména pokud jde o řízení projektů. Nicméně využívání 
externích odborníků je v některých specializovaných oblastech prospěšné.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 73 až 74
Během posledního desetiletí prošel výhled nákladů v oblasti vyřazování jaderných zařízení z provozu zásadním 
vývojem. Komise přispěla ke zlepšení odhadů nákladů na programy vyřazování a spolu s OECD/NEA se v roce 2012 
podílela na vypracování metodiky Mezinárodní struktura pro výpočet nákladů na vyřazování jaderných zařízení 
z provozu. Odhady finančních nákladů na vyřazení z provozu je nadále nezbytné zlepšovat; tato otázka je před -
mětem velkého zájmu na celém světě a OECD/NEA a Mezinárodní agentura pro atomovou energii (IAEA) stále na 
odhadu nákladů a nejistot aktivně pracují. Komise tyto činnosti plně podporuje.
Komise konstatuje, že hlavní náklady vzrostly do roku 2011, jak vyplývá z obrázku 16. Pomalejší nárůst nákladů 
je možný díky zlepšení řízení programu, které přinesl poslední audit, a to zejména u bulharských a slovenských 
programů.
75
V období 2014–20 se neočekává žádná finanční mezera, přičemž Komise zpřísnila sledování a kontrolu programů. 
Komise rovněž zahájila hloubkové posouzení spolehlivosti finančních plánů, které má být dokončeno na  konci října 
2016.
Kromě toho Komise po roce 2020 využila modelu QUEST pro analýzu makroekonomické politiky a výzkumu (tento 
model Komise používá pro své prognózy), aby zjistila různé scénáře vývoje programů. Nejdůležitějším výsledkem 
bylo, že i v případě nejhoršího scénáře vývoje mohou členské státy programy vyřazování financovat a jejich makro -
ekonomické parametry to ovlivní jen málo či zanedbatelně.
Pokud jde o návrhy nových iniciativ, Komise při zvažování finančního rámce po roce 2020 posoudí dopady v souladu 
s požadavky finančního nařízení a programu zlepšování právní úpravy. V tuto chvíli se však Komise nemůže k závaz -
kům po roce 2020 nikterak vyjádřit. Toto posouzení dopadu přezkoumá, zda má být i nadále poskytováno financo -
vání, a v kladném případě zjistí nejvhodnější mechanismus financování. Viz odpověď Komise k doporučení 5.
77
Kromě toho Komise zlepšila plánování programů podle víceletého finančního rámce na období 2014–2020, když 
jako podmínku stanovila předložení plánů vyřazování a  jejich financování. Úplnost a  spolehlivost těchto plánů 
v současnosti posuzuje nezávislý externí odborník.
Odpovědi Komise 80
80
Komise požádala o  důkladnou analýzu počtu zaměstnanců jaderné elektrárny Ignalina, přičemž je nutné mít na 
paměti, že vzhledem k přítomnosti vyhořelého paliva v reaktoru, a tedy vyššímu riziku, nesmí dojít k ohrožení bez -
pečnosti úložiště.
82
Komise si je vědoma rizika, že pokud nebudou pobídky udržet počet zaměstnanců na nezbytném minimu dosta -
tečné, může dojít k růstu nákladů. Ke zmírnění tohoto rizika se již několik let přijímají různá opatření, např. se sys -
tematicky posuzují výhody externalizace činností a ročně se na základě plánovaných činností hodnotí množstevní 
plán pracovních míst. Probíhají diskuse o tom, jak je možné praktickým způsobem dále používat režimy spolufinan -
cování a sladit zájmy zúčastněných stran se zájmy Komise.
84
Komise poznamenává, že v případě Bulharska a Slovenska jsou mezery ve financování stále menší. Toto posouzení 
Komise vychází z plánů vyřazování z provozu a dostupných zdrojů. Komise své posouzení přehodnotí, až bude mít 
k dispozici výsledky hodnocení v polovině období.
85
Komise si je vědoma, že je zapotřebí dále pracovat na zlepšení odhadů nákladů na vyřazování z provozu. Stejný 
názor mají také jiné mezinárodní organizace, např. OECD/NEA a IAEA. Komise pozorně sleduje vývoj v této oblasti 
a vytvořila skupinu odborníků, jež má posoudit financování vyřazování z provozu a zaměřit se na tuto oblast.
Pokud jde o  dotyčné programy, Komise používá obezřetnější, konzervativnější přístup než dotčené členské státy. 
Nicméně v případě Bulharska a Slovenska je u mezer ve financování obecně zjištěn trend ke snižování.
Viz odpověď Komise k bodu 75 a doporučení 5.
87
Tyto nedostatky již zjistil útvar interního auditu Komise v řídicím a kontrolním systému. Proto byl v roce 2015 zave -
den akční plán, který se nyní realizuje. Důležitá opatření, která mají vyřešit problémy zmíněné Účetním dvorem, 
budou ukončena do konce října 2016, a následně se budou do konce roku realizovat další dohodnutá opatření.
Společná odpověď na body 89–90
Vzhledem k tomu, že jsou tato jaderná zařízení vyřazována na základě politického rozhodnutí, je logické, že finanční 
prostředky nemohou pokrýt veškeré náklady na tento proces. Hlavním důvodem pro udělení finanční podpory EU 
bylo zmírnění finančního zatížení dotyčných členských států.
Odpovědi Komise 81
91
Právní základ nestanoví žádnou míru vnitrostátního spolufinancování. Pouze odkazuje na potřebu pokračovat již 
v zavedené praxi spolufinancování. I když nejsou spolufinancovány všechny jednotlivé projekty, obecně bude ke 
spolufinancování u  programů docházet.
Litva, Bulharsko a Slovensko celkově ke svým příslušným programům na vyřazení z provozu přispívají 1,09 mld. EUR.
92
Komise považuje navýšení vnitrostátního spolufinancování za důležitý cíl. V této fázi však Komise není s to se pevně 
zavázat, že dodrží doporučení Účetního dvora zvýšit míru spolufinancování ze strany členských států do konce roku 
2016. Možné varianty řešení budou posouzeny během hodnocení programu v  polovině období plánovaném na rok 
2017.
93
Plánování programů v těchto třech členských státech vychází z plánů pro vyřazování z provozu a odhadů nákladů 
schválených v rámci VFR na období 2014–2020. Podle směrnice o radioaktivním odpadu je uložení vyhořelého paliva 
a vysoce radioaktivního odpadu odpovědností členských států, a proto není předmětem NDAP .
94
Směrnice 2011/70/Euratom stanoví, že náklady na nakládání s  vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem nesou 
ti, kteří tento materiál vytvořili (čl. 4 odst. 3 písm. e)). Jasně také stanoví přidělení povinností orgánům zapojeným 
do jednotlivých fází nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem (čl. 5 odst. 1 písm. f)). Podle směrnice 
členské státy dále zajistí, aby vnitrostátní rámec vyžadoval dostupnost přiměřených finančních zdrojů, budou-li 
potřeba (...), zejména pro nakládání s  vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem, a  to při řádném zohlednění 
odpovědnosti těch, kteří vyhořelé palivo a radioaktivní odpad vytvořili (článek 9).
95
Pro Komisi je prioritou, aby členské státy prováděly směrnici o odpadech. V současné době probíhá přezkum daných 
vnitrostátních programů členských států a při této příležitosti se Komise zaměří na všechny zmíněné otázky.
96
Plány vyřazování z provozu se v souladu s právními předpisy o programech pomoci pro vyřazování vztahují i na 
náklady na nakládání s  vyhořelým palivem a  radioaktivním odpadem. Nezahrnují sice náklady na projekty uložení 
odpadu, které budou zahájeny v dlouhodobém horizontu, avšak zahrnují náklady na skladovací zařízení, která 
budou nutná k překlenutí této mezery.
Odpovědi Komise 82
Závěry a doporučení
107
Od auditu v roce 2011 Komise zavedla řadu významných zlepšení v oblasti plánování programů a řízení projektů. 
Právní základ na období 2014–2020 stanovil konkrétní cíle, jejichž dosažení se posuzuje pomocí klíčových ukazatelů 
výkonnosti a nového rámce pro monitorování a podávání zpráv.
Komise se tedy domnívá, že finanční podpora EU účinně zmírňuje hospodářské dopady předčasného odstavení 
jaderných zařízení a vyřazování z provozu se dobře rozběhlo. Bere však na vědomí, že vyřazování jaderných zaří -
zení z provozu je složitý a zdlouhavý proces, který bude trvat déle než sedm let – ve většině případů více než dvě 
desetiletí.
Plánování programů v těchto třech členských státech vychází z aktualizovaných plánů pro vyřazování z provozu 
a souvisejících odhadů nákladů schválených v  rámci VFR na  období 2014–2020. V  souladu s  těmito ujednáními 
Komise pozorně sleduje, jak proces vyřazení z provozu spěje ke konci a zároveň je zachováván nejvyšší stupeň 
bezpečnosti.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 108–111:
Komise aktivně sleduje, jak je dosahováno cílů stanovených v nařízeních Rady, a každoročně podává zprávu Evrop -
skému parlamentu a  Radě.
Vyřazování z provozu má obecně dvě hlavní fáze: 1) fáze po odstavení (tj. z důvodu přítomnosti vyhořelého paliva 
stále ještě s provozní licencí) a 2) vyřazení/ demontáž.
Slovensko a Bulharsko jsou ve druhé fázi, zatímco Litva je z důvodu přítomnosti vyhořelého paliva v jednom z reak -
torů stále ještě ve fázi po odstavení.
Komise se spolu s členskými státy domnívá, že by se žádná z elektráren, na kterou se vztahují programy pomoci pro 
vyřazování jaderných zařízení („NDAP“), nemohla znovu začít hospodárně využívat. Komise si je díky zkušenostem 
s vyřazováním jiných elektráren vědoma, že hlavní technické problémy související s demontáží reaktorů jsou ještě 
před námi.
Doporučení č. 1 – Zajistit pokrok při vyřazování z provozu
Komise podotýká, že doporučení 1 a) a 1 b) jsou určena členským státům.
Komise přijímá doporučení 1 c) do té míry, do jaké se ji týká. Podporuje myšlenku lepší výměny osvědčených 
postupů a odborných znalostí a bude dotyčné tři členské státy v této výměně podporovat.
a) Podle současného VFR Komise stanovila, že prioritou je vytvoření celkového rámce pro práci členských států 
v oblasti plánování programů, řízení projektů a sledování. Komise kromě toho zavedla systém řízení na základě 
analýzy realizované hodnoty („Earned Value Management“), který objektivně měří výkonnost projektu a dosaže -
ný pokrok. Očekává se, že se tyto změny plně projeví v nadcházejících letech.
b) Komise se domnívá, že je nanejvýš důležité, aby provozovatelé jaderných zařízení/držitelé licence na vyřazení 
zařízení z provozu rozšiřovali své know-how a schopnosti, zejména pokud jde o řízení projektů, a aby uměli 
rozpoznat oblasti, ve kterých je externalizace služeb přínosná. Využívání externích odborníků je v některých 
specializovaných oblastech prospěšné.
c) Komise se snaží podporovat otevřenou a transparentní komunikaci, usnadnit výměnu osvědčených postupů 
a znalostí a podpořit postupy normalizace. Cílem mimo jiné je zvýšit konkurenceschopnost a posílit bezpečnost.
Odpovědi Komise 83
Na podporu tohoto cíle Komise v roce 2015 obnovila skupinu pro financování vyřazování z provozu, kterou tvoří 
vnitrostátní odborníci mající aktuální znalosti o  nákladech na  vyřazování z  provozu a  správě finančních prostředků.
Kromě toho Komise využije své účasti na mezinárodních fórech a v pracovních skupinách a bude sdílet své zku -
šenosti získané při řízení programů vyřazování jaderných zařízení z provozu. Zejména půjde o zkušenosti získané 
ve spolupráci s IAEA a OCED/NEA.
112
Pokud jde o zprávu o plánech členských států, viz odpověď Komise k bodu 53.
Komise v současnosti posuzuje vnitrostátní programy všech 28 členských států. Tyto zprávy a informace byly 
předkládány vůbec poprvé a Komise má v úmyslu získat při tomto procesu nové zkušenosti a budoucí podávání 
zpráv zlepšit a harmonizovat. Za tímto účelem musela Komise zohlednit vnitrostátní programy, jakož i vnitrostátní 
zprávy všech 28 členských států. Vzhledem k této skutečnosti a aby si Komise vytvořila celkovou představu, zařadila 
posouzení těchto vnitrostátních programů do svého časového plánu, podle kterého předkládá zprávy Evropskému 
parlamentu a Radě. Předpokládá se, že Komise zprávu předloží ve 4. čtvrtletí 2016.
Doporučení č. 2 – Řešení pro konečné uložení vyhořelého jaderného paliva
a) Komise toto doporučení přijímá. Bezpečnému a odpovědnému nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním 
odpadem přikládá Komise velký význam. Jejím cílem je zabránit nepřiměřenému zatížení budoucích generací. 
Komise již určila směr dalšího vývoje ve svých stanoviscích k vnitrostátním programům, která zveřejní v souladu 
se směrnicí 2011/70 na přelomu let 2016/2017. Zveřejněním stanovisek bude zahájena diskuse na téma mož -
ných řešení uložení odpadu, která zohlední i možnosti řešení na regionální i unijní úrovni. Tato diskuse proběhne 
v roce 2017 a umožní Komisi lépe formulovat možné politiky a plán postupu do roku 2018.
b) Komise podotýká, že toto doporučení je určeno členským státům. Rovněž poznamenává, že tímto doporučením 
se již zabývá prostřednictvím posouzení vnitrostátních programů, přičemž odpovídající stanovisko předloží 
členským státům. Komise hodlá v roce 2017 zahájit studii, která posoudí odhady členských států, pokud jde 
o náklady na nakládání s odpady.
113
Plánování programů v těchto třech členských státech vychází z plánů pro vyřazování z provozu schválených v rámci 
VFR na období 2014–2020. Náklady na konečné uložení vyhořelého paliva a vysoce radioaktivního odpadu nejsou 
v rámci programů pomoci pro vyřazování považovány za způsobilé pro financování a  nejsou zohledněny ve výcho -
zích nákladech. Uložení vyhořelého paliva a vysoce radioaktivního odpadu je podle směrnice o odpadech odpověd -
ností členských států. Programy pomoci pro vyřazování by měly v souladu se zásadou proporcionality zajistit, aby 
příslušný zásah Unie měl doplňkový a soudržný účinek.
114
Komise zdůrazňuje, že podle víceletého finančního rámce na období 2014–2020 neexistuje ve financování dohodnu -
tých cílů žádná mezera ve financování.
Doporučení č. 3 – Dodržení zásady „znečišťovatel platí“ tím, že členské státy zvýší 
vlastní financování na období 2014–2020 i po něm
Komise podotýká, že  toto doporučení je určeno členským státům.
Odpovědi Komise 84
Komise bude podporovat opatření doporučená Účetním dvorem tím, že bude usilovat o  zavedení jasně vymezené 
výše spolufinancování, a podpoří tak zásadu „znečišťovatel platí“. V tomto ohledu povede jednání s členskými státy 
a kriticky přezkoumá výši spolufinancování, jakou členské státy navrhují v ročních pracovních programech na rok 2017.
Doporučení č. 4 – Zvýšení vnitrostátního spolufinancování v období financování 
2014–2020
Komise toto doporučení přijímá.
Komise uznává, že spolufinancování přispívá k účinnému a účelnému provádění programů a zvyšuje odpovědnost 
dotyčných členských států. Nicméně stávající právní základ pro takové spolufinancování nestanoví konkrétní výši. 
Jako první krok tedy Komise lépe objasní význam spojení „dobře zdůvodněné výjimečné okolnosti“, které v sou -
časnosti uvádí nařízení, a kriticky přezkoumá výši spolufinancování, jakou členské státy navrhly ve svých ročních 
pracovních programech na rok 2017.
Doporučení č. 5 – Přerušení specializovaných programů financování pro vyřazování 
jaderných zařízení v Litvě, Bulharsku a na Slovensku po roce 2020
Komise částečně přijímá toto doporučení. Pokud jde o návrhy nových iniciativ, Komise u nich posoudí dopady 
v souladu s požadavky finančního nařízení a programem pro zlepšování právní úpravy. Toto posouzení dopadu 
přezkoumá, zda má být i nadále poskytováno financování, a v kladném případě zjistí nejvhodnější mechanismus 
financování. Pokud dojde toto posouzení k závěru, že je třeba finanční prostředky poskytnout i po roce 2020 v rámci 
nového víceletého finančního rámce, Komise vezme toto doporučení Účetního dvora v úvahu a zajistí, aby mecha -
nismus financování zahrnoval pobídky k vyřazování z provozu, včetně časového omezení a odvození částek z pří -
slušné výše spolufinancování poskytovaného členskými státy.
118
Komise požádala o  důkladnou analýzu počtu zaměstnanců jaderné elektrárny Ignalina, přičemž je nutné mít na 
paměti, že nesmí dojít k ohrožení bezpečnosti úložiště. Vzhledem k přítomnosti zbývajícího vyhořelého paliva 
v budovách reaktoru a souvisejícímu riziku musí být zachovány základní bezpečnostní funkce.
Doporučení č. 6 – Finanční prostředky EU pouze ke krytí nákladů na vyřazení z provozu
Komise částečně přijímá toto doporučení.
Komise právě zjišťuje náklady, které nesouvisejí s vyřazováním. Toto posouzení dokončí v rámci hodnocení v polo -
vině období a navrhne možná opatření na upuštění od těchto nákladů v roce 2018.
Komise je však toho názoru, že některé zásadní funkce, jako je bezpečnost, by neměly být vyloučeny z financování 
EU.
Doporučení č. 7 – Zlepšit dohled Komise
Komise toto doporučení přijímá a upozorňuje, že opatření již bylo přijato. Posouzení předběžných podmínek bude 
dokončeno v  říjnu 2016.
Doporučení č. 8 – Účtování
Komise toto doporučení přijímá a uznává důležitost této otázky.
Předmět tohoto doporučení již začala řešit prováděním směrnice o odpadech. Komise v současné době přezkou -
mává vnitrostátní programy předložené v souladu se směrnicí o odpadech a počítá s řadou studií, které mají shro -
máždit informace a dále se podílet na validaci.
JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 25.3.2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 2.5.2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 14.7. 2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 15.7.2016
Vyřazení osmi jaderných reaktorů sovětské konstrukce 
v Litvě, Bulharsku a na Slovensku z provozu bylo jednou 
z podmínek vstupu těchto zemí do EU. Zjistili jsme, že 
programy financování, které EU zřídila a které měly 
pomoci s plněním tohoto cíle, nevytvořily pro včasné 
a nákladově efektivní vyřazování z provozu řádné 
pobídky. I když bylo dosaženo určitého pokroku, klíčové 
infrastrukturní projekty zaznamenaly zpoždění a zásadní 
úkoly spojené s prací v kontrolovaných pásmech je třeba 
teprve vykonat. Do roku 2020 by měla podpora z EU 
dosáhnout 3,8  miliardy  EUR. Odhadované celkové náklady 
na vyřazení těchto zařízení z  provozu dosáhnou minimálně 
5,7 miliardy EUR. Pokud se započtou náklady na konečné 
uložení vysoce aktivního odpadu, mohly by se celkové 
náklady zdvojnásobit.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR