Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 (pro KP) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2006–2010 /* SEK/2007/0071 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu 23.1.2007 SEK(2007) 71 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 (pro KP) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2006–2010 (předložené Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi programy stability a konvergenční programy i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají /aktualizované/ programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají /aktualizované/ konvergenční programy). První konvergenční program Dánska byl předložen v říjnu 1998. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 1. prosince 1998 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. 2. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala nejnovější aktualizaci konvergenčního programu Dánska předloženou 30. listopadu 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový konvergenční program vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci konvergenčního programu) a 3. vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. 2.1. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období V posledních deseti letech si dánské hospodářství celkově vedlo poměrně dobře. Růst reálného HDP a inflace se vyvíjely zhruba v souladu s eurozónou. Zároveň se zlepšilo fungování trhu práce a zvýšila se jeho pružnost, což přispělo k postupnému snižování nezaměstnanosti a ke zvýšení zaměstnanosti. Nezaměstnanost klesla na historicky nízkou úroveň a míra zaměstnanosti je nejvyšší v EU. Dánsko navíc těžilo z důsledných reforem a důsledné finanční politiky, což následně vedlo k přebytku veřejných financí a rychlému snižování veřejného zadlužení. Silné veřejné finance mohou být přičítány úspěšným hospodářským reformám a střednědobé finanční strategii zaměřené na fiskální udržitelnost a kázeň v oblasti výdajů. Významným prvkem této strategie je zmrazení daní, které podporuje kázeň, pokud jde o výdaje, a které by mohlo vést k postupnému snížení daňové zátěže. Zdá se, že Dánsku hrozí jen malé riziko, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Se střednědobou finanční strategií, která je zaměřená na vytvoření rozpočtového přebytku a na snížení veřejného zadlužení, se podařilo připravit veřejné finance na důsledky stárnutí populace. Dohoda o sociálním zabezpečení uzavřená v červnu 2006, která má v dlouhodobém horizontu zvýšit nabídku práce, dále posílila schopnost Dánska čelit těmto vlivům. 2.2. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 24. ledna 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci konvergenčního programu na období 2005–2010. Rada soudí, že „stav rozpočtu je celkově zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem fiskálních politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu“. 2.3. Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. Zpráva o provádění národního programu reforem Dánska, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena dne 16. října 2006. Národní program reforem Dánska uvádí jako hlavní problémy/priority: zajištění fiskální udržitelnosti, zlepšení hospodářské soutěže v určitých odvětvích, zvyšování účinnosti veřejného sektoru, rozvoj znalostní společnosti, zajištění udržitelnosti životního prostředí a energie, podpora podnikání a zvýšení nabídky práce. Komise ve svém vyhodnocení tohoto programu (vyhodnocení bylo přijato jako součást výroční zprávy o pokroku z prosince 2006 [2] ) uvedla, že Dánsko při provádění svého národního programu reforem dosáhlo významného pokroku. Dohodou o sociálním zabezpečení uzavřenou v červnu 2006 Dánsko dále posílilo svou reformní strategii pokud jde o makroekonomickou politiku a politiku zaměstnanosti a dosáhlo významného pokroku při dosahování národní shody ohledně reforem. Rovněž v mikroekonomické politice, včetně oblasti hospodářské soutěže, dosáhlo Dánsko pokroku. Vzhledem k dosaženému pokroku bylo Dánsku doporučeno zaměřit se rovněž na oblast nabídky práce ve střednědobém horizontu, hospodářskou soutěž, propojení dodávek energie, politiku snižování emisí a vzdělávání. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[3] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[4], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 (pro KP) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2006–2010 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: (1) Dne [27. února 2007] Rada prostudovala aktualizovaný konvergenční program Dánska na období od roku 2006 do roku 2010. (2) Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP bude do konce programového období klesat z úrovně 2,7 % v roce 2006 na průměrně 1,0 %. Na základě posouzení informací, které jsou v současné době k dispozici, se scénář zdá být založen na značně opatrných předpokladech růstu, zejména pro období 2008–2010, neboť v aktualizovaném programu na rok 2010 se předpokládá uzavírající se (kladná) mezera výstupu. Inflace předpokládaná v programu se rovněž jeví reálně. (3) Prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 odhaduje celkový přebytek veřejných financí v roce 2006 na 3,2 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu představoval 2,1 % HDP. Tato skutečnost je výsledkem vyššího růstu, než se očekávalo, i trvale vysokých cen za energie, které jsou v případě Dánska vzhledem k jeho produkci ropy a zemního plynu velmi významné. 4. Cílem rozpočtové strategie je zachovat v programovém období strukturální přebytky (tj. přebytky očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a jiných dočasných opatření) v průměru mezi 0,5 % a 1,5 % HDP, což předpokládá výrazné snížení míry veřejného zadlužení, aby byla zajištěna dlouhodobá udržitelnost veřejných financí. Strategie spočívá v omezení výdajů (omezení ročního nárůstu reálné veřejné spotřeby v průměru na cca 1 % na období 2007–2010 oproti 0,5 % v předchozí aktualizaci), v úplném zachování zmrazení daní zavedeného v roce 2001 a v zachování požadavku, že komunální rozpočty musejí být vyrovnané. Aktualizace programu předpokládá, že se přebytek mírně sníží z 3,1 % HDP v roce 2006 na 2,8 % v roce 2007 a dále až na 1,2 % v roce 2010 (což odpovídá snížení primárního přebytku ze 4,7 % v roce 2006 na 1,8 % v roce 2010). Důvodem snížení od roku 2008 jsou značně opatrné předpoklady růstu HDP. Ve srovnání s poslední aktualizací je celkové saldo veřejných financí v období 2006 až 2008 vyšší, avšak ke konci programového období nižší. 5. Předpokládá se, že strukturální saldo vypočítané podle společně dohodnuté metody dosáhne během programového období přibližně 2 % HDP nebo více při mírném zhoršení v roce 2007 a poněkud silnějším zlepšení v roce 2008. Střednědobým cílem pro rozpočtovou pozici je v programu strukturální saldo mezi 0,5 % a 1,5 % HDP, které má být podle programu udrženo během celého programového období. S ohledem na rozhodnutí Eurostatu ze dne 2. března 2004[6], kterým byl vyloučen důchodový systém druhého pilíře z nového programu, zůstává střednědobý cíl ve srovnání s předchozí aktualizací (ve které ještě byl obsažen) nezměněn. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný schodek kolem 0,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl zajistit bezpečný odstup od výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu leží v rozmezí stanoveném pro eurozónu a pro členské státy ERM-II v Paktu o stabilitě a růstu a kodexu chování a je podstatně náročnější než to, co vyplývá z dlouhodobě předpokládané míry zadlužení a průměrného růstu potenciálního produktu. 6. Výsledky plnění rozpočtu by mohly být zvláště v letech 2008 až 2010 lepší, než předpokládá program. To je především proto, že značně opatrný makroekonomický scénář programu převáží riziko, že růst výdajů reálné roční veřejné spotřeby by mohl být vyšší, než bylo vytýčeno. 7. Vzhledem k tomuto posouzení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu je dostatečná k udržení střednědobého cíle po celé programové období, jak se v programu předpokládá. Navíc je při běžných makroekonomických výkyvech v jednotlivých letech zajištěn bezpečný odstup od překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP. Rozpočtová politika stanovená v programu je plně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. 8. Odhaduje se, že hrubý vládní dluh se v roce 2006 snížil pod 30 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá pokles hrubé míry zadlužení o dalších zhruba 11 procentních bodů během programového období. 9. Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Dánsku vyšší než průměr v EU. Tato skutečnost je zejména ovlivněna poměrně velkým nárůstem výdajů na důchody vyjádřeno v procentech HDP v průběhu dalších desetiletí. Souhrnný balíček reforem přijatý v červnu 2006, „Dohoda o budoucí prosperitě, sociálním zabezpečení a investicích do budoucnosti“ nebo jen Dohoda o sociálním zabezpečení však zřejmě oddálí odchod pracovníků do důchodu, což by mělo přispět ke zbrzdění dlouhodobých trendů výdajů a zlepšit udržitelnost veřejných financí. Původní stav rozpočtu s velkým strukturálním přebytkem navíc značně přispívá k oslabení dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu pomůže snížit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí. S ohledem na tento vývoj se zdá, že dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Dánsku není příliš ohrožena. 10. Konvergenční program obsahuje kvalitativní posouzení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé finanční strategie. Dále poskytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách plynoucích z hlavních reforem předpokládaných v národním programu reforem a jeho rozpočtové odhady, které výslovně berou v úvahu dopady opatření popsaných v národním programu reforem na veřejné finance. Opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá konvergenční program, se zdají být v souladu s kroky plánovanými v rámci národního programu reforem. Oba programy tak předpokládají provedení reforem zaměřených na dlouhodobé zvyšování nabídky práce, což platí zejména pro dohodu, kterou se zvýší zákonem stanovený věk pro odchod do důchodu a tím prodlouží efektivní pracovní život. 11. Rozpočtová strategie v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005–2008. 12. Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny požadované údaje a většinu nepovinných údajů [7] . Celkově lze tedy dospět k závěru, že střednědobý stav rozpočtu je zdravý a že rozpočtová strategie je dobrým příkladem rozpočtových politik prováděných v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů1 [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006)816. [3] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM (2006) 574 v konečném znění a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokyny k formě a obsahu programů stability a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [5] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Viz Eurostat News Releases č. 30/2004 ze dne 2. března 2004 a č. 117/2004 ze dne 23. září 2004. [7] Mezi nepovinnými údaji chybí zejména specifikace vnitřní dynamiky dluhu.