Zpráva Komise Evropskému parlamentu o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2004 (shrnutí) – usnesení Evropského parlamentu {SEK(2006) 1376} /* KOM/2006/0641 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 24.10.2006 KOM(2006) 641 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2004 (shrnutí) – usnesení Evropského parlamentu {SEK(2006) 1376} OBSAH PREAMB ULE 3 I – ODPOVĚDI KOMISE NA DOPORUČENÍ EP V USNESENÍ O UDĚLENÍ ABSOLUTORIA ZA SOUHRNNÝ ROZPOČET 4 a) Horizontální otázky 4 b) Odvětvové problémy 5 II – ABSOLUTORIUM ERF 9 III – Doporučení v usneseních týkajících se jednotlivých AGENTUR 10 PREAMBULE Kvůli omezeným možnostem překladu se zpráva Komise o opatřeních následujících po udělení absolutoria Evropským parlamentem (EP) za rozpočtový rok 2004[1] publikuje ve všech úředních jazycích Evropské unie v této zkrácené podobě. Úplné odpovědi Komise na jednotlivá konkrétní doporučení Parlamentu jsou k dispozici také v pracovním dokumentu Komise[2], který je zveřejněn v angličtině, francouzštině a němčině. Obě tyto zprávy o následných opatřeních se vztahují k usnesením, která Evropský parlament přijal dne 27. dubna 2006. Každá kapitola[3] této souhrnné zprávy obsahuje křížové odkazy na příslušná čísla doporučení ve výše zmíněném úplném pracovním dokumentu Komise. Tyto odkazy pomohou čtenářům najít v pracovním dokumentu všechna doporučení (i plánované nebo už uskutečněné kroky Komise), která souvisejí s tou kterou kapitolou, anebo která je zvlášť zajímají. Obě zprávy byly koncipovány podle čl. 276 odst. 3 Smlouvy o ES a článku 180b Smlouvy o Euratomu a čl. 119 odst. 5 finančního nařízení ERF a podobných ustanovení v minulých ad hoc finančních nařízeních ERF, v nichž se říká, že „Komise učiní všechna vhodná opatření v reakci na poznámky v rozhodnutích o udělení absolutoria a na další poznámky Evropského parlamentu o čerpání, jakož i v reakci na připomínky v doporučeních Rady o absolutoriu. Na žádost Evropského parlamentu nebo Rady podá Komise zprávu o opatřeních učiněných na základě těchto poznámek a připomínek, a zejména o pokynech útvarům, které odpovídají za plnění rozpočtu. Tyto zprávy se zasílají rovněž Účetnímu dvoru“[4]. V rozhodnutích o udělení absolutoria za souhrnný rozpočet, absolutoria za ERF a absolutoria pro agentury nalezla Komise celkem 150 doporučení Evropského parlamentu adresovaných Komisi. Komise soudí, že ke 49 už byly učiněny požadované kroky, ačkoli v některých případech bude nutné výsledky těchto opatření přezkoumat. Pokud jde o dalších 85 doporučení, Komise souhlasí s přijetím opatření, která doporučil Parlament. A konečně, Komise nemůže přijmout 14 doporučení, a tudíž neučiní požadované kroky[5]. I – ODPOVĚDI KOMISE NA DOPORUČENÍ EP V USNESENÍ O UDĚLENÍ ABSOLUTORIA ZA SOUHRNNÝ ROZPOČET Níže je uvedeno shrnutí odpovědí Komise na konkrétní požadavky Parlamentu v jeho usneseních o udělení absolutorií za rok 2004. A) HORIZONTÁLNÍ OTÁZKY Spolehlivost účetních závěrek (pracovní dokument Komise, body 1-4) Schvalující osoby potvrdily platnost údajů v počátečních rozvahách a Komise sestavila svou počáteční rozvahu, která byla zahrnuta jako součást prozatímní roční účetní závěrky za rok 2005. Tato účetní závěrka byla v souladu s finančním nařízením dne 31. března 2006 včas předložena Účetnímu dvoru. Integrovaný rámec vnitřní kontroly (pracovní dokument Komise, body 5-11) Akční plán Komise „na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly“ [KOM(2006)9] předpokládá 16 opatření v rámci čtyř tématických skupin zaměřených na zjednodušení a sladění postupů kontrol prostřednictvím sdílení informací a využití jednotného přístupu v oblasti auditu s cílem lépe nasměrovat omezené zdroje kontroly, které jsou k dispozici. V této fázi byla zahájena prioritní opatření, zatímco ostatní opatření, jež jsou závislá na výsledcích prioritních opatření, budou vypracována v průběhu roku 2007. Očekává se, že do začátku roku 2009 bude dosaženo dostatečného pokroku. První pololetní zpráva o pokroku pro Parlament a Radu byla vydána dne 19. července 2006 (SEK(2006) 1001). Prohlášení (pracovní dokument Komise, body 12-20) Jako součást akčního plánu Komise prosazovala prohlášení o věrohodnosti od odpovědného vedoucího pracovníka (na operativní úrovni) a souhrnné zprávy od celostátních orgánů. V odvětví zemědělství jsou zamýšlená prohlášení odpovědného pracovníka o věrohodnosti a souhrnné zprávy celostátních orgánů stanoveny v nových předpisech[6]. Přijetím interinstitucionální dohody bylo dosaženo důležitého kroku vpřed. V bodu 44 se uvádí: „Členské státy se proto zavazují předkládat každý rok shrnutí dostupných výsledků kontrol a prohlášení na vnitrostátní úrovni“. Komise navrhla další ustanovení za tímto účelem v revidovaném finančním nařízení (článek 53b) a v prováděcích pravidlech. Transparentnost (pracovní dokument Komise, body 21-24) V souvislosti s evropskou iniciativou pro transparentnost Komise rovněž očekává, že výsledky otevřené diskuse zahrnující širokou škálu otázek získají podporu pro závazek Komise lépe odpovídat za využití finančních prostředků. V revidovaném návrhu na změnu finančního nařízení Komise navrhuje nový celkový závazek členských států ke zveřejnění informací o příjemcích prostředků z fondů Společenství použitých v rámci sdíleného řízení. Výroční zprávy o činnosti (pracovní dokument Komise, body 25-27) V rámci současné struktury odpovědnosti zavedené reformou by provedení opatření týkajících se ujištění vydávaných na úrovni členů Komise, generálního tajemníka, interního auditora a ředitele pro rozpočet, která Parlament uvedl, zpochybnilo individuální odpovědnost jednotlivých generálních ředitelů a rozlišování mezi politickou (kolektivní) odpovědností a odpovědností vedení (generální ředitel). Přijetí souhrnné zprávy je významným úkonem, kterým Komise zcela přebírá politickou odpovědnost za plnění rozpočtu podle Smlouvy a který vyjadřuje politickou odpovědnost Komise vůči orgánu, který je příslušný pro udělení absolutoria. V závěru souhrnné zprávě za rok 2005 je toto výslovně stanoveno. Další horizontální doporučení (pracovní dokument Komise, body 28-32) Se vstupem aktualizovaného finančního nařízení v platnost v roce 2007 budou upraveny povinnosti účetního. Bude se vyžadovat, aby před tím, než účetní závěrky schválí orgán, byly nejprve schváleny účetním, který osvědčí, že poskytují přiměřeně věrný a poctivý obraz o finanční situaci orgánu. Opatření č. 4 usiluje o to, iniciovat interinstitucionální dialog o přípustných rizicích v podkladových operacích podle zásad, jež je třeba uvážit. Komise již dosáhla významného pokroku tím, že zahrnula tuto otázku do navrhované revize finančního nařízení a vypracovala odpovídající prováděcí pravidla, která vymezí používání těchto zásad v praxi. B) ODVěTVOVÉ PROBLÉMY Příjmy (pracovní dokument Komise, bod 33) Od zavedení čtvrtého vlastního zdroje založeného na HNP/HND Komise v úzké spolupráci s členskými státy usilovala o zlepšení spolehlivosti, srovnatelnosti a úplnosti vnitrostátních účtů. Přijatá opatření jsou popsána ve zprávách Komise Evropskému parlamentu a Radě o uplatňování směrnice o HNP (KOM (96)124 v konečném znění ze dne 27.3.1996) a o uplatňování nařízení o HND (KOM (2006) 199 v konečném znění ze dne 8.5.2006). Komise je připravena informovat o těchto opatřeních přímo příslušný výbor Evropského parlamentu. Společná zemědělská politika (pracovní dokument Komise, body 34-41) S cílem dále zlepšit a posílit celkový systém poskytování přiměřené záruky s ohledem na účinné řízení rizika chyb v zákonnosti a řádnosti podkladových operací v zemědělství je Komise připravena provést doporučení Účetního dvora, aby certifikační orgány odvedly větší objem práce při ověřování a schvalování statistických údajů inspekcí a kontrol po uskutečnění plateb. Za tímto účelem se v nových pravidlech pro podávání zpráv od certifikačních orgánů vyžaduje, aby podrobněji přezkoumávaly administrativní kapacitu platební agentury, pokud jde o kontroly na místě. Budou muset získat záruku, že zavedený systém (pro kontroly na místě) fungoval uspokojivě, a to podrobným přezkoumáním jednotlivých prvků. Za účelem rozšíření kontrol po uskutečnění plateb na pokud možno co nejvíce členských států s cílem získat přiměřené ujištění o souladu s právními předpisy Společenství Komise v roce 2004 a 2005 provedla 10 auditů. Na rok 2006 je naplánováno 8 dalších výjezdních auditů týkajících se uplatňování nařízení 4045/89, které se mají zabývat obecnými aspekty. V tomto ohledu budou oddělení kontrolující shodu v roce 2006 pokračovat ve vyhodnocování nařízení jako součásti výjezdních auditů zahrnujících zvláštní otázky související s daným odvětvím. Dne 10. ledna 2006 Komise dále přijala změnu nařízení č. 4/2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení č. 4045/89. Konečnou akreditaci obdržely všechny platební agentury v nových členských státech. Prozatímní akreditace byla udělena, pokud kontrolní systémy platebních agentur dosáhly minimálního přijatelného standardu. Konečná akreditace byla udělena pouze tehdy, pokud byly vyřešeny všechny závažné problémy zjištěné při auditech provedených před akreditací. Komise situaci podrobně sledovala, zejména prostřednictvím výjezdních auditů uskutečněných u jednotlivých platebních agentur v každém novém členském státě. Komise reagovala na doporučení, aby předložila návrhy s cílem zamezit tomu, že prémie jako hlavní nástroj pro zalesňování vysoce převyšují přidělené prostředky, tím, že navrhla snížení stropu podpory a zkrácení maximální doby poskytování náhrad za ztrátu příjmu v souvislosti se zalesňováním zemědělské půdy z 20 let na 10. V nařízení (ES) č. 1698/2005 Rada rozhodla o zkrácení této doby na 15 let. Strukturální opatření (pracovní dokument Komise, body 42-47) V poslední době Komise vydala pokyny k osvědčenému postupu při každodenních kontrolách prováděných odpovědnými vedoucími pracovníky v členských státech a při provádění certifikace platebními orgány. Zveřejnila rovněž podrobné návody k auditům a projednávala problematiku kontrol a auditů s členskými státy na pravidelných dvoustranných i vícestranných koordinačních schůzkách. Právní předpisy na období 2007–2013 vyžadují od členských států předkládat Komisi popis systému řízení a kontroly a posouzení jeho shody s požadavky před podáním první prozatímní žádosti o platbu a nejpozději do 12 měsíců po schválení programu. Komise již vydala podrobný metodický dokument pro období uzavírání 2000–2006. V právních předpisech pro programové období 2007–2013 byly objasněny stávající požadavky na kontroly a rámec byl posílen řadou nových ustanovení, včetně každoročního stanoviska o auditu a posouzení shody ex ante uvedených Parlamentem ve strukturálních fondech. V zemědělství se výdaje na rozvoj venkova budou z velké části řídit pravidly záruční sekce (například akreditované platební agentury, každoroční ověřování a postup schválení účetní závěrky). Tyto prvky společně se zamýšlenými prohlášeními odpovědného pracovníka o věrohodnosti a souhrnnými zprávami celostátních orgánů již stanoví nové přepisy[7]. To zajistí, aby systémy dohledu a kontroly mohly od počátku fungovat efektivně, a to navzdory souběžné práci v souvislosti s uzavíráním programů na období 2000-2006. Ustanovení o částečném uzavření programů by měla rovněž dosáhnout ještě významnějšího zlepšení, pokud jde o uzavírání. Vnitřní politiky, včetně výzkumu (pracovní dokument Komise, body 48-82) S cílem usilovat o co nejvíce standardizovaných postupů ve vnitřních politikách, a tím usnadnit finanční kontroly a snížit administrativní zatížení příjemců, Komise vypracovala akční plán pro racionalizaci a urychlení 6. rámcového programu. V pracovním dokumentu zaměstnanců Komise o 7. rámcovém programu přijatém v dubnu 2005 se navrhuje první soubor 10 opatření: mimo jiné širší používání financování paušálními částkami a pevnou sazbou; jedno společné místo pro elektronickou registraci pro účastníky za účelem předkládání základních právních, správních a finančních údajů; jednotné uplatňování kontrol ex ante při současném zajištění ochrany finančních zájmů Společenství; plná provozní nezávislost svěřená konsorciím zabraňující mikrořízení ze strany útvarů Komise; zjednodušení způsobilých výdajů na základě obvyklých účetních zásad a zásad řízení smluvní strany. Workshop týkající se zjednodušení, který se konal v červnu 2005 za účasti Účetního dvora, zástupců členských států a zainteresovaných stran, pomohl tyto návrhy konsolidovat a určit další opatření. Bylo rovněž provedeno zjednodušení interních postupů s vyšším využíváním nástrojů IT. Byla zřízena konzultační skupina menších účastníků (malých a středních podniků, malých výzkumných ústavů a vysokých škol) s cílem zajistit, aby při stanovování pravidel pro 7. rámcový program bylo přihlédnuto k jejich zájmům. V září 2005 se konala další konference o zjednodušení se zástupci účastníků v projektech výzkumu a technického rozvoje financovaných Společenstvím a byla vytvořena vyhrazená internetová stránka pro konzultace účastníků s cílem shromáždit jejich názory. Se zjednodušením počítají rovněž návrhy programů nové generace Komise v rámci vzdělávání, mládeže a kultury. Návrh Komise týkající se pravidel ES pro účast přijatý dne 23. prosince 2005 zahrnuje první soubor pravidel, která jsou odrazem těchto diskusí[8]. Vnější vztahy (pracovní dokument Komise, body 83-102) Komise pokračovala ve svém úsilí o zlepšení systémů dohledu a kontroly a řízení rizika v oblasti vnějších vztahů. Podle doporučení Parlamentu dále posílila vnější kontroly a již zavedené rozsáhlé kontroly prováděcích organizací. Jsou vypracovány jasné pokyny pro vnější kontroly s ohledem na pravomoci, výsledky auditů jsou sledovány a jsou přijímána následná opatření. Úřad pro spolupráci EuropeAid zavedl opatření ke zlepšení následných auditů a v tomto roce vypracoval analýzu auditorských zpráv ukončených v roce 2005. Co se týká auditu systému CRIS, zvláštního modulu informačního systému Úřadu pro spolupráci EuropeAid (Common Relex Information System – CRIS), jenž má poskytnout databázi informací o auditu, Komise zamýšlí na základě získaných zkušeností dále zlepšit jeho fungování. Cílem je zjednodušit a standardizovat zadávané údaje, aby systém mohlo lépe využívat jak ústředí, tak i jednotlivé delegace. Evropský parlament rovněž doporučuje zjednodušit postupy zadávání zakázek a postupy pro udělování grantů, zejména v případě menších projektů, aby bylo možno dosáhnout flexibility při uplatňování pravidel spolu s účinností a řádným finančním řízením. Toto doporučení je zcela v souladu s legislativními návrhy Komise v rámci revize finančního nařízení a prováděcích pravidel. U zakázek a grantů nízké hodnoty Komise navrhuje ponechat na schvalující osobě, aby rozhodla o možnosti přezkoumat kritéria pro vyloučení v závislosti na posouzení rizik, které provede. Usnesení Evropského parlamentu o udělení absolutoria za rok 2004 obsahuje rovněž řadu doporučení týkajících se rozvojové politiky, vztahů s Organizací spojených národů a zvláštních zpráv Účetního dvora týkajících se převedení pravomocí v oblasti řízení zahraniční pomoci ES na delegace Komise (zvláštní zpráva č. 10/2004), rozpočtové pomoci z ERF v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) (zvláštní zpráva č. 2/2005) a řízení programu hospodářské spolupráce v Asii Evropskou komisí (zvláštní zpráva č. 4/2005). Odpovědi Komise na tato doporučení jsou uvedeny v připojeném pracovním dokumentu. Předvstupní strategie (pracovní dokument Komise, body 103-104) Parlament vyzval Komisi, aby snížila riziko chyb při provádění předvstupních nástrojů tím, že znovu uváží formu předvstupních projektů. Dále Komisi vyzval, aby zlepšila řízení a zacílení prostředků určených pro Bulharsko a Rumunsko. Komise již provedla potřebné kroky a navrhla nahradit pět současných nástrojů jedním předvstupním nástrojem. V konkrétním případě Bulharska a Rumunska Komise již také přijala opatření vydáním pokynů, posílením vykazování, šířením osvědčených postupů, poskytováním informací a odborné přípravy a prováděním pravidelných auditů systémů a projektů. Správní výdaje a otázky týkající se agentur (pracovní dokument Komise, body 105-112 a 138-150) V usnesení o udělení absolutoria za souhrnný rozpočet i v usneseních o udělení absolutoria pro jednotlivé agentury Evropský parlament vydal Komisi řadu doporučení týkajících se agentur. Komise by ráda vyzdvihla tyto horizontální otázky[9]: Komise akceptuje doporučení Parlamentu, aby zajistila, že v nynější revizi finančního nařízení budou patřičně zohledněny potřeby agentur. Rámcové finanční nařízení pro agentury (2343/2002) bylo přijato na základě obecného finančního nařízení a většina ustanovení je v souladu s tímto nařízením. Cílem bylo zajistit u orgánů a subjektů jednotnost pravidel rozpočtového a finančního řízení. Tento cíl týkající se jednotnosti měl za následek konsolidaci účetních závěrek orgánů a subjektů podle finančního nařízení. Rámcové finanční nařízení vypracovala Komise v úzké spolupráci s dotčenými subjekty. Po přijetí bude revidované obecné finanční nařízení vyžadovat souběžnou úpravu rámcového finančního nařízení pro agentury. To bude příležitost pro širší přezkoumání použitelných ustanovení ke zohlednění minulých zkušeností a zvláštních charakteristik těchto subjektů, zejména s ohledem na jejich velikost a velikost jejich rozpočtu. Jelikož však agentury, které dostávají granty ze souhrnného rozpočtu, již odpovídají Evropskému parlamentu v rámci udělení absolutoria, Komise nesouhlasí s tím, že by agentury musely být odpovědné také příslušným výborům Parlamentu. Rozšíření pravomoci Parlamentu s ohledem na udělení absolutoria na jiné subjekty Společenství, na něž se v současnosti tato pravomoc nevztahuje, by vyžadovalo změny právních předpisů, které by musel případ od případu uvážit legislativní orgán. Agentury jsou nezávislými institucemi a mají odpovědnost za dodržování příslušných pravidel a postupů v případě přijímání zaměstnanců, zadávání veřejných zakázek a účetnictví. Komise nicméně poskytuje agenturám vedení a podporu, zejména s ohledem na účetnictví, zadávání veřejných zakázek, personální politiku a audity, a pokud o to agentury požádají, Komise jim poskytuje specifickou pomoc, např. pokud jde o porozumění pravidlům a jejich výklad[10]. Agentury by měly být rovněž podněcovány k tomu, aby za účelem sdílení nákladů a poznatků rozvíjely vzájemnou spolupráci, kdykoli je to možné. Jak Parlament požaduje, Komise vydá zprávu o vnitřní kontrole v agenturách do konce roku 2006, na konci cyklu auditů v agenturách prováděných útvarem interního auditu. II – ABSOLUTORIUM ERF Parlament nadnesl širokou škálu problémů týkajících se Evropských rozvojových fondů (ERF). V případě celé řady těchto problémů však Komise již učinila opatření nebo je zamýšlí v krátké době přijmout. Podrobné informace jsou uvedeny v pracovním dokumentu Komise (body 113-137), Komise by však ráda zdůraznila tyto body: Stanovení cílů a měření dopadu rozvojové politiky Komise v současnosti vypracovává doporučení týkající se používání přesnějších ukazatelů jako součásti národního programování na období 2007-2013. Jak stanovil evropský konsensus, jsou v popředí přístupu ES k rozvoji rozvojové cíle tisíciletí a zásada vlastní odpovědnosti jednotlivých zemí. V procesu plánování dialogu dospěly partnerská země a Evropská komise ke společnému rozhodnutí o tom, zda by mělo být například vzdělání nebo zdraví hlavním tématem jejich spolupráce při zohlednění spolupráce dárců a doplnění v souladu s pařížskou deklarací a se závěry Rady o účinnosti pomoci. Je-li pokrok při plnění rozvojových cílů tisíciletí (měřeno na vnitrostátní úrovni) výsledkem společného úsilí vlády přijímací země a různých dárců, není z metodických důvodů možné věrohodným způsobem měřit dopad každého dárce zvlášť. Účetní závěrky Komise v současné době modernizuje účetní systém ERF, došlo však k určitému zpoždění při zavádění změn místního systému v Úřadu pro spolupráci EuropeAid (CRIS). Účetní nejpozději do 15. října prověří, zda bude systém CRIS do konce roku 2006 v souladu se zásadami akruálního účetnictví. V důsledku toho muselo být zavedení nového informačního systému (ABAC-FED) odloženo na leden 2008. Systémy dohledu a kontroly Komise bude dále navazovat na významná zlepšení, k nimž v minulých letech došlo v oblasti kontroly obecně a konkrétně při provádění vnitřních kontrol a strategie auditu. Provádění Komise učinila významný pokrok při urychlení využívání finančních prostředků z ERF. Do konce roku 2007 mohou být přislíbeny všechny prostředky z 9. ERF (včetně prostředků převedených z předchozích ERF) a platby jsou v současnosti na nejvyšší úrovni. Ukazatel udávající průměrnou dobu potřebnou k provedení projektů se snížil z pěti a půl roku v roce 2000 na čtyři roky v roce 2005. III – DOPORUčENÍ V USNESENÍCH TÝKAJÍCÍCH SE JEDNOTLIVÝCH AGENTUR V usnesení o udělení absolutoria za souhrnný rozpočet, jakož i v usneseních o udělení absolutoria pro jednotlivé agentury Evropský parlament vydal Komisi řadu doporučení týkajících se agentur. Shrnutí odpovědí Komise na některé horizontální otázky týkající se agentur je uvedeno v rámci souhrnného rozpočtu. Odpovědi Komise na doporučení k horizontálním otázkám a na doporučení týkající se jednotlivých agentur jsou uvedeny v pracovním dokumentu Komise (body 105-112 a 138-150). * * * [1] Absolutorium udělené za souhrnný rozpočet na rok 2004, absolutorium udělené ERF za rok 2004, absolutorium udělené pro agentury za rok 2004. [2] Pracovní dokument zaměstnanců Komise, příloha zprávy Komise Evropskému parlamentu o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2004. [3] Jak tato zkrácená zpráva, tak úplný pracovní dokument se řídí skladbou usnesení, v nichž jsou obsažena doporučení Evropského parlamentu. [4] Viz rovněž článek 147 finančního nařízení. [5] Viz doporučení č. 12, 13, 27, 43, 63, 89, 106, 110, 113, 115, 138, 139, 148 a 149. [6] Nařízení Rady č. 1290/2005 (článek 8) a nařízení Komise č. 855/2006 (články 3 a 7). [7] Nařízení Rady č. 1290/2005 (článek 8) a nařízení Komise č. 855/2006 (články 3 a 7). [8] KOM(2005) 7056 v konečném znění. [9] Usnesení o udělení absolutoria za souhrnný rozpočet a usnesení o udělení absolutoria pro jednotlivé agentury obsahují doporučení určená Komisi k horizontálním otázkám týkajícím se agentur a ke konkrétním záležitostem v souvislosti s jednotlivými agenturami. Odpovědi Komise na doporučení k horizontálním otázkám, které zde nejsou shrnuty, a na doporučení týkající se jednotlivých agentur jsou uvedeny v bodech 105-112 a 138-150 pracovního dokumentu. [10] Viz rovněž zmíněné příklady, např. v bodech 107, 143 a 144 pracovního dokumentu.