CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 23.12.2005 
KOM(2005)662 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, 
EVROPSKÉMU HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU 
A VÝBORU REGION Ů 
Předpisy Komise o všeobecném sy stému rychlého varování „ARGUS“  
. 
 
CS 2   CS 1. Ú VOD 
Nedávné krize, a ť už přírodního charakteru (vlny tsunami v Indickém oceánu v prosinci 2004) 
nebo způsobené člověkem (teroristické útoky v Madridu v roce 2004 a v Londýn ě v roce 
2005), stejn ě jako předvídatelná ohrožení lidského zdraví (pandemie ch řipky), zd ůraznily 
potřebu posílit nástroje zajiš ťující účinné a koordinované řízení závažných víceodv ětvových 
krizí, které vyžadují opat ření na úrovni Spole čenství. Ačkoli hlavní odpov ědnost při reakci na 
mimořádnou situaci nesou členské státy, Komise má rovn ěž svoji úlohu. V p řípadě krize 
může být vyzvána, aby jednala ve  svých vlastních oblastech p ůsobnosti a aby podporovala 
úsilí členských stát ů. Spolupráce v rámci Komise us nadní vzájemnou pomoc v p řípadě 
závažné pohromy na území EU a napom ůže členským stát ům při plnění jejich solidárních 
závazků vůči třetím zemím. Komise musí ve řejnosti a médiím poskytnout dostate čně včas 
a prostřednictvím vhodných informa čních kanál ů, úplné a ucelené informace týkající se 
podniknutých opat ření a vyvíjeného úsilí. Tím p řispěje k účinnější komunikaci s ob čany. 
Evropská rada, zejména po vln ě teroristických útok ů, vyzvala Komisi, aby jednala. Evropská 
rada při přijetí haagského programu na zasedání v Bruselu v listopadu 20 04 vyzvala Komisi, 
„aby v rámci svých stávajících struktur a p ři plném respektování vn itrostátních pravomocí 
zavedla opat ření EU pro integrované a koordinované řešení krizí uvnit ř EU s přeshraničními 
účinky, které by m ělo být provedeno nejpozd ěji do 1. července 2006“ . Rakouské, 
lucemburské, nizozemské a britské p ředsednictví zahájily spole čnou iniciativu s cílem provést 
tuto část haagského programu. Rada nedávno ve sv ém prohlášení o reakci EU na pumové 
útoky v Londýn ě dne 13. července 2005 požádala o rozvoj prost ředků pro reakce na 
mimořádné události na úrovni členských stát ů i na úrovni EU, v četně prostředků, které jsou 
nezbytné v p řípadě bioteroristických útok ů, stejně jako o rozvoj systému, který umožní sdílení 
informací, zajiš ťování koordinace a umožn ění přijímat spole čná rozhodnutí v p řípadě 
mimořádné události, zejména bude-li to te roristický útok ve více než jednom členském stát ě. 
Rada také dne 7. listopadu 2005 uvítala „pokračující spolupráci s  Komisí na zpracování 
komplexního plánu […] jak čelit hrozící pandemií lidské ch řipky” . 
Sdílení informací, interní koordinace, posilování výstražných systém ů řízených Komisí 
a dostupnost vhodných rozhodovacích proces ů pro případ krize jsou základními prvky 
připravenosti a plánování reakce. Komise již oznámila p řídavná opat ření posilující stávající 
nástroje a reagující tak na požadavky vz nesené Evropskou radou. Komise ve svém sd ělení 
o připravenosti a zvládání následk ů při boji proti terorismu ze dne 20. října 2004 
(KOM(2004)701) uvedla, že vytvo ří všeobecný systém rychlého varování (ARGUS), který 
propojí všechny specializované systémy pro mimo řádné situace. Navíc má být vytvo řeno 
ústřední krizové centrum1, které by m ělo sdružit zástupce všech p říslušných útvar ů Komise 
při mimořádné události. Toto krizové centrum by koordinovalo úsilí sm ěřující k vyhodnocení 
nejlepších proveditelných alternativ r eakce a k rozhodnutí o vhodných zásahových opat řeních. 
Komise s ohledem na strukt ury navrhnuté jednotlivými p ředsednictvími Rady, zvlášt ě na 
„systém krizové spolupráce na úrovni EU“ (EUCCA) a na p říslušný „systém integrovaného 
krizového řízení na úrovni EU“ (E UICMA), potvrzuje pot řebu zavést systém pro flexibilní 
spolupráci na úrovni EU. Vylepšená spolupr áce na politické úrovni by Evropské unii 
umožnila maximáln ě využít dostupné technické expertiz y a infrastruktury odborníky, v četně 
systémů rychlého varování (dále RAS) řízených Komisí. Komise by hrála strategickou roli, 
                                                 
1 Název je v sou časném právním základ ě pozměněn. 
 
CS 3   CS která by byla p řínosná tím, že by usnad ňovala práci členským stát ům, a zajistila by d ůslednost 
a soudržnost jejich akcí.  
Tento dokument stanoví zásady, postupy a nást roje navrhované s cílem zavést systém 
ARGUS. Ten by m ěl být provozuschopný od 1. ledna 2006. 
2. C ÍLE A ZÁSADY  
Všeobecný systém rychlého varová ní (dále ARGUS) usiluje o: 
– poskytnutí interní platformy umož ňující generálním ředitelstvím a útvar ům Komise 
vyměňovat si v reálném čase příslušné informace o vznikajících víceodv ětvových krizích 
nebo o p ředvídatelných anebo bezprost ředních ohroženích, které, a ť již jsou jakékoli 
povahy, vyžadují opat ření na úrovni Spole čenství, která by usnadnila koordinaci 
a spolupráci a nakonec zlepšila ú činnost a ucelenost reakce Komise; 
– zpřístupnění vhodného procesu koordinace aktivovaného v p řípadě mimořádné krize. 
Takový proces by umožnil Komisi p řijmout rozhodnutí a řídit rychlo u, koordinovanou 
a soudržnou reakci Komi se v oblastech její p ůsobnosti a ve spolupráci s ostatními orgány 
a založenou na všech p říslušných informacích; 
– poskytnutí kontextu pro ú činnou komunikaci s ob čany a pro podání vyrovnaného, 
soudržného a úplného obrázku o úsilí vynaloženém Komisí. 
Výchozí zásady systému ARGUS jsou následující: – zásada subsidiarity;  
– systém bude respektovat zvláštní ch arakteristiky, kompetence a odbornou zp ůsobilost 
stávajících systém ů rychlého varování Komise, které budou nadále plnit své aktuální 
funkce v souladu s jejich zvláštními postupy; 
– systém ARGUS bude fungovat v p řípadě víceodvětvové krize, která bude vyžadovat 
opatření na úrovni Spole čenství, ať již bude postihovat ob čany, majetek nebo zájmy 
členských stát ů či třetích zemí a jakákoli bude její p říčina a povaha; 
– v této fázi bude komunika ční síť vyhrazena pro interní použití v rámci Komise a bude 
propojovat r ůzné systémy rychlého varování, generální ředitelství a útvary Komise. 
Členské státy budou napojeny prost řednictvím systém ů rychlého varování a jejich 
zvláštních sítí. Tato koordinace zajistí v p řípadě, že bude Komise vyzvána, aby 
spolupracovala s členskými státy a dalšími institu cemi, úplnou a konsolidovanou databázi 
příslušných ov ěřených informací;  
– ARGUS bude využívat stávající technologii a infrastrukturu spravovanou generálním 
ředitelstvím pro informatiku. I když v této fázi nebude komunika ční síť ARGUS pracovat 
s utajovanými skute čnostmi EU, Komise zvažuje možnosti vytvo ření zdatn ějšího 
a účinnějšího systému; 
– systém bude p řezkoumán nejpozd ěji rok po vstupu v platno st odpovídajícího rozhodnutí 
Komise s ohledem na získané zkušenos ti a technologický pokrok, aby bylo zajišt ěno 
propojení a koordinace stávajíc ích specializovaných sítí; 
 
CS 4   CS – systém bude fungovat v rámci stávajících zdroj ů a prostředků útvarů Komise;  
– co se týče externí komunikace, tak ta bude zajišt ěna na nejvhodn ější geografické úrovni (tj. 
z ústředí nebo ze zastoupení/delegace) a prost řednictvím vhodných nástroj ů k dosažení 
a plnému informování ve řejnosti (tisková konference, ti skové komuniké, internet...). 
3. A RGUS  
Systém ARGUS bude sestávat z interní komunika ční sítě a zvláštního koordina čního procesu, 
který bude aktivován v p řípadě závažné víceodv ětvové krize. Tento proces je definován 
v příloze rozhodnutí Komise, kterým m ění svá interní pravidla postup ů nazvaných spole čná 
ustanovení z řizující všeobecný systém  rychlé výstrahy ARGUS. 
Interní sí ť elektronické komunikace  bude realizována prost řednictvím systému informa ční 
sběrnice. Bude využívat stávajících databází a intern ích technologií p řenosu zpráv a bude 
podporována dalšími komunika čními prost ředky (SMS, telefon). Ú častníci sít ě ji budou 
využívat ke sdílení p říslušných informací v reálném čase o nastávajících a probíhajících 
krizích a ke koordinaci vhodné reakce. Informace p řenesené prost řednictvím systému 
ARGUS budou p řístupné všem ú častníkům a budou uloženy a zaznamenány. Systém bude 
aktualizován na základ ě získaných zkušeností a technologického pokroku. 
V případě mimořádné krize m ůže předseda Komise rozhodnout z vlastního podn ětu poté, co 
byl varován, nebo na žádost člena Komise, aktivovat zvláštní koordina ční proces. P ředseda 
Komise m ůže rozhodnout, že ponese odpov ědnost za reakci Komise sám anebo že ji p řidělí 
členovi Komise. Tato odpov ědnost bude znamenat vedení a koordinování reakce na krizi, 
zastupování Komise v ůči dalším institucím a komunikaci s ve řejností. Generální sekretariát 
z pověření předsedy Komise nebo člena Komise, kterému byla odpov ědnost přidělena, 
aktivuje zvláštní operativní postup krizového řízení nazvaný krizový koordina ční výbor. 
Krizový koordina ční výbor bude hodnotit a monitor ovat vývoj situace, identifikovat 
problémy, jejich alternativní řešení a zajiš ťovat realizaci p řijatých rozhodnutí a akcí, jakož 
i jejich úplnost a soudržnost. Nicmén ě rozhodnutí schválená v rámci krizového koordina čního 
výboru budou p řijímána pomocí normálních rozhodovacích postup ů Komise a budou 
prováděna útvary Komise a systémy rychlého varování.