CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 16.7.2012  
SWD(2012) 193 final 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
ROZHODNUTÍ RADY 
o přidružení zámo řských zemí a území k Evropské unii 
{COM(2012) 362 final} 
{SWD(2012) 194 final}  
 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
ROZHODNUTÍ RADY 
o přidružení zámo řských zemí a území k Evropské unii 
1. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
Část čtvrtá Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) p řidružuje zámo řské země a území 
(ZZÚ) k Evropské unii (EU). Článek 198 SFEU stanoví, že ú čelem přidružení ZZÚ k EU je 
podporovat hospodá řský a sociální rozvoj ZZÚ  a navazovat úzké hospodá řské vztahy mezi 
nimi a EU jako celkem. Zd ůrazňuje rovněž, že přidružení má sloužit p ředevším podpo ře 
zájmů a blahobytu obyvatel t ěchto zemí a území, aby tak byly vedeny k hospodá řskému, 
sociálnímu a kulturnímu rozvoji, o n ějž usilují.  
Od roku 1958 Rada EU v rozhodnutích o p řidružení zámo ří postupně stanovovala podrobnosti 
a postup pro toto p řidružování. Použitelnost st ávajícího rozhodnutí o p řidružení zámo ří1 končí 
dnem 31. prosince 2013. V sou časné době probíhá v mezích daných SFEU revize tohoto 
rozhodnutí, která by m ěla vyústit v legislativní návrh nového rozhodnutí o p řidružení zámo ří, 
jež má vstoupit v platnost dne 1. ledna 2014. Tento legislativní návrh bude založen na 
komplexním p řezkumu v rámci tohoto posouzení dopad ů, do kterého byla zapojena Evropské 
komise, ZZÚ, jejich členské státy a jiné zú častněné strany. V souladu s záv ěry Rady 
17801/2009 ze dne 22. prosince 2009 o vztazích EU se zámo řskými zem ěmi a územími by se 
legislativní návrh m ěl zaměřit na obnovení p řidružení, jakož i na zam ěření spolupráce na 
priority, u kterých všech ny strany uznávají, že jsou p ředmětem jejich spole čného zájmu.  
V souladu s článkem 203 SFEU legislativní návrh p ředloží ustanovení up ravující podrobnosti 
a postup pro p řidružení všech ZZÚ k EU, bez ohledu na stupe ň jejich bohatství nebo jiné 
specifické rysy jednotlivých ZZÚ. Stanoví pr ávní rámec a vymezí obecný rámec pro 
přidružení ZZÚ k EU, možné oblasti spolupráce mezi EU a ZZÚ, obchodní režim, kterým se 
budou řídit obchodní vým ěny a spolupráce mezi ZZÚ a EU v této oblasti, jakož i r ůzné 
finanční nástroje, které se  budou u ZZÚ moci uplat ňovat (11. Evropský rozvojový fond 
a horizontální programy). Pokud jde o finan ční pomoc EU, bude tento jednotný rámec 
v programovací fázi u jednotlivých ZZÚ p řijímajících pomoc rozveden podrobn ěji, aby se 
určily oblasti spolupráce, ve kt erých by byla pomoc EU nejú činnější, pokud jde o napln ění 
cílů přidružení. Zvláštní pozornost se p řitom bude v ěnovat konkrétní hospodá řské a sociální 
situaci, stavu životního prost ředí a potřebám příslušných ZZÚ.  
Legislativní návrh rozhodnutí Rady je sou částí pracovního programu Evropské Komise pro 
rok 2012. 
                                                 
1 Rozhodnutí 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o p řidružení zámo řských zemí a území 
k Evropskému spole čenství (Ú ř. věst. L 314, 30.11.2001, s.1), ve zn ění rozhodnutí 2007/249/ES (Ú ř. 
věst. L 109, 26.4.2007, s. 33). 
 
CS 3   CS Od přijetí stávajícího RPZ v roce 2001 se  regionální i mezinárodní prost ředí, ve kterém ZZÚ 
působí, podstatn ě proměnilo. Na evropské a mezinárodní  úrovni vyvstaly nové politické 
priority (jako je životní prost ředí, změna klimatu, udržitelné hospoda ření s přírodními zdroji) 
a došlo ke zm ěnám ve struktu ře světového obchodu. Evropská komise v reakci na 
hospodářskou a finan ční krizi navrhla strategii2 založenou na t řech prioritách: inteligentní 
růst, udržitelný r ůst a růst podporující za členění. 
ZZÚ se i nadále potýkají s ekonomickými a soci álními problémy a/nebo usilují o to, aby byl 
základ jejich hospoda ření udržitelný. Čelí řadě obtíží souvisejících s jejich k řehkým životním 
prostředím a s pot řebou zabezpe čit environmentální pilí ř udržitelného rozvoje.  
Z veřejných konzultací vyplynulo mnoho podn ětů, jak vztahy založit na recipro čním základ ě, 
například odklonit se v rozvojové sp olupráci od boje s chudobou. Tato zm ěna by přidružení 
umožnila reagovat na skute čnou situaci v dané oblasti a zajis tila by uznání zvláštností, 
různorodosti a zranitelnosti ZZÚ, jakož i jejich význam u, pokud jde o biologickou 
rozmanitost. Odrážela by také skute čnost, že hlavním problémem ZZÚ není chudoba jako 
taková. 
Hlavní problém, který je t řeba řešit, spo čívá v tom, jak prost řednictvím posilování 
konkurenceschopnosti ZZÚ, omezování jejich zran itelnosti, zvyšování  odolnosti v oblasti 
životního prost ředí a také prost řednictvím spolupráce se sousedními zem ěmi a začlenění ZZÚ 
do regionálního či světového hospodá řství vybudovat v ZZÚ hospodá řství a spole čnost 
postavené na udržitelném základ ě. 
Hlavní příčiny výše uvedeného problému lze shrnout takto: 
(1) Pro ZZÚ je obtížné p řekonávat omezení vyplývající z jeji ch geografických vlastností 
(malá, vzdálená ostrovní území, s r ůzně velikou výlu čnou ekonomickou zónou). 
(2) Nedokáží zmír ňovat svou zna čnou zranitelnost související s jejich zem ěpisnými rysy 
(nacházejí se v oblastech cyklón ů a seizmické činnosti, jsou vystaveny dopad ům 
změny klimatu jako b ělení korál ů či zvyšování hladiny mo ře, jsou siln ě závislé na 
dovozu fosilních paliv, p řičemž přepravní náklady jsou vysoké). 
(3) Kvůli své velikosti mají omezené administrativní kapacity, a v d ůsledku toho se 
potýkají s problémy p ři vypracovávání a uplat ňování politických nástroj ů a při 
budování infrastruktur. 
(4) Své mikroekonomiky, které se vyzna čují strukturálními nedostatky, malou, 
nediverzifikovanou výrobní základnou a soust ředěním vývozu do n ěkolika málo 
odvětví3, nedokáží rozvíjet. 
(5) Ve vztahu k EU se musí vypo řádat s narušením obchodních preferencí pro ZZÚ a se 
zvýšenou konkurenci pro své vývozy na t řetích trzích vyplývají cí z toho, že hlavní 
obchodní partne ři (EU, Spojené státy a Kanada), kte ří pro některé ZZÚ p ředstavují 
důležité vývozní trhy, uzavíra jí stále více dohod o volném obchodu. 
                                                 
2 Sd ělení KOM(2010) 2020 v kone čném znění ze dne 3. b řezna 2010 „Evropa 2020 – Strategie pro 
inteligentní a udržitelný r ůst podporující za členění“ . 
3 Podrobn ější analýza ekonomických profil ů ZZÚ je obsahem p řílohy 12. 
 
CS 4   CS (6) V některých p řípadech není možné, aby se na n ě vztahovaly iniciativy/dohody, které 
EU a/nebo její členské státy uzav řely se třetími stranami a které se zam ěřují na řešení 
politických priorit na evropské a meziná rodní úrovni, jež se objevily v posledních 
deseti letech (nap ř. dopady zm ěny klimatu), což omezuje možnost ZZÚ p řipojit se 
k celosvětovým mechanism ům reakce. 
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Právo EU jednat v oblasti vztah ů mezi EU a ZZÚ vychází p ředevším ze čtvrté části SFEU. 
Účelu přidružení ZZÚ k EU, totiž sociálního a hospodá řského rozvoje a úzkých 
ekonomických vazeb mezi ZZÚ a EU jako celkem, nelze dosáhnout prost řednictvím akcí na 
úrovni členských stát ů. Pokud jde o obchodní režim ZZÚ, akce členských stát ů by navíc ani 
nebyly možné, nebo ť společná obchodní politika spadá do výlu čné pravomoci EU ( část pátá, 
hlava II SFEU). Podle článku 206 by m ěla obchodní politika EU p řispívat k harmonickému 
rozvoji sv ětového obchodu, k postupnému odstran ění omezení mezinárodního obchodu 
a přímých zahrani čních investic a ke snižování celních a jiných p řekážek. Pravidla upravující 
preferenční obchodní vztahy mezi EU a ZZÚ se řídí zásadami stanovenými v hlav ě II páté 
části Smlouvy o fungování Evropské uni e, která upravuje obchodní politiku EU. 
Jak je stanoveno v článku 203 SFEU, Rada EU stanoví podrobnosti, opat ření a postupy pro 
přidružení ZZÚ k Unii. Pat ří mezi ně obchodní otázky a otázky s obchodem související, celní 
režimy, ve řejné zdraví, ve řejná bezpe čnost nebo ve řejný pořádek a volný pohyb pracovník ů 
v ZZÚ a členských státech. Tyto oblasti mají být v souladu se zásadami stanovenými v SFEU, 
které se týkají vymezení a provád ění politik a činností EU mimo jiné v oblasti životního 
prostředí a rovnosti pohlaví (SFEU, část první). 
Vzhledem ke stále složit ějším problém ům se žádné z interních priorit EU (bezpe čnost, 
inteligentní a udržitelný r ůst podporující za členění, tvorba pracovních míst, zm ěna klimatu, 
přístup k energii, ú činné využívání zdroj ů včetně ochrany biologické rozmanitosti, bezpe čné 
vodní a odpadové hospodá řství, zdraví a boj s pandemiemi, vzd ělávání) nedosáhne v izolaci 
od okolního sv ěta. 
Rozhodující sílu pot řebnou k reakci na celosv ětové problémy, jako je nap ř. změna klimatu, 
má jen EU se svými 27 členskými státy jednajícími v rámci spole čných politik a strategií. 
Akce jednotlivých členských stát ů mohou být omezené a rozt říštěné. Tato zásadní váha 
rovněž staví EU do lepší pozice pro vedení polit ického dialogu s partnerskými vládami ZZÚ. 
Prostřednictvím své vn ější činnosti je EU odhodlána ší řit své normy a sdílet své zkušenosti 
a poznatky. ZZÚ mají potenciál  stát se strategickými p ředsunutými stanovišti EU 
rozmístěnými po celém sv ětě. Posun právních p ředpisů a norem ZZÚ na úrove ň EU by mohl 
posílit vliv jak ZZÚ, tak následn ě i EU v jejich p říslušných regionech.  
3. C ÍLE INICIATIVY EU  
Na základ ě článků 198 a 199 SFEU jsou obecné cíle p řidružení následující: 
– podporovat hospodá řský a sociální rozvoj ZZÚ, 
– navazovat úzké hospodá řské vztahy mezi ZZÚ a EU jako celkem, 
 
CS 5   CS – podporovat zájmy a blahobyt obyvatel ZZÚ a vést je k hospodá řskému, sociálnímu 
a kulturnímu rozvoji, o n ějž usilují, 
– umožnit ZZÚ t ěšit se při obchodních stycích stejnému zacházení, jaké si vzájemn ě 
poskytují členské státy,  
– podporovat vyty čování a provád ění politik v oblast i životního prost ředí v ZZÚ jako 
jednoho ze t ří pilířů udržitelného rozvoje (spole čně s hospodá řským a sociálním 
rozvojem). 
Z různých konzultací a ex terních studií jasn ě vyplývá, že zú častněné strany, externí 
hodnotitelé i politi čtí činitelé se shodují na tom, že ú čel a cíle p řidružení vymezené v článcích 
198 a 199 SFEU bude t řeba promítnout do cíl ů, které Komise v této souvislosti považuje za 
klíčové a které podpo řila i Rada EU4. Zvláštní cíle p říštího rámce pro p řidružení proto budou 
následující:  
– přispět k šíření hodnot a norem EU v okolním sv ětě, 
– navázat mezi EU a ZZÚ vztah, který se bude zakládat na spole čných zájmech a bude 
se vyznačovat větší vzájemností, 
– posílit konkurenceschopnost ZZÚ, 
– zvýšit odolnost ZZÚ a snížit je jich zranitelnost v oblasti hospodá řství a životního 
prostředí, 
– podpořit spolupráci ZZÚ s partnery ze t řetích zemí, 
– zapracovat do p řidružení priority po litického programu EU, 
– zohlednit zm ěny ve struktu ře světového obchodu a obchodní dohody, jež EU 
uzavřela s partnery ze t řetích zemí. 
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
4.1. Odmítnuté varianty 
4.1.1. Žádné opat ření na úrovni EU 
Variantou „žádné opat ření na úrovni EU“ se tato  zpráva o posouzení dopad ů nezabývá, nebo ť 
čtvrtá část SFEU sama o sob ě představuje povinnost EU jednat.  
4.1.2. Dv ě samostatná rozhodnutí Rady: jedno o obchodním režimu a druhé o spolupráci 
v oblasti udržitelného rozvoje  
Tato varianta byla zamítnuta, nebo ť by oslabila možnost vyprac ování komplexního rámce pro 
všechny ZZÚ. Navíc by zvýšila legislativní zát ěž orgánů EU a omezila viditelnost partnerství 
mezi EU a ZZÚ.  
                                                 
4 COM(2009) 623 a záv ěry Rady 17801/09. 
 
CS 6   CS 4.2. Varianta 1: Obnovení stávajícího rozhodnutí o p řidružení zámo ří beze zm ěn 
První variantou je pro období 2014–2020 zachovat strukturu i obsah stávajícího rozhodnutí 
o přidružení.  
4.3. Varianta 2: Modernizace rozhodnutí o p řidružení zámo ří a sbližování 
s politikou EU 
Druhou variantou je modernizace rozhodnutí o p řidružení zámo ří a jeho slad ění s politikou 
EU. Cíle a zásady by se upr avily podle politických sm ěrů Rady EU, požadavk ů ZZÚ a jejich 
členských stát ů vyjádřených při různých příležitostech a také výsledk ů externích studií. 
Podle této varianty by se spolupráce mezi EU a ZZÚ soust ředila zejména na oblasti 
společného zájmu (nap ř. změna klimatu, ochrana biologické rozmanitosti, výzkum a inovace), 
jak požadovaly zú častněné strany a ve svých doporu čeních zdůraznily externí studie. Bylo by 
tak možné zohlednit mezinárodní politické priori ty, které vyvstaly v pos ledních deseti letech 
a které jsou v souladu se strategií Evropa 2020. Navíc by podle této varianty p řidružení ZZÚ 
k EU přispívalo k ší ření zájmů a hodnot EU, nebo ť ZZÚ by ve svých regionech p ůsobily jako 
předsunutá stanovišt ě EU. 
Podle varianty 2 by obchodní režim ZZÚ nadá le poskytoval bezcelní  a kvótami neomezený 
přístup na trh EU. Zárove ň by nová ustanovení poskytla ZZÚ lepší podmínky vstupu na trh 
EU díky p řepracování preferen čních pravidel p ůvodu5. Součástí varianty 2 je také návrh 
revidovat režim upravující obchod službami a liberalizaci usazování, kde se v sou časnosti se 
ZZÚ zachází jako se t řetími zem ěmi (tj. na základ ě Všeobecné dohody o obchodu službami – 
GATS), a ud ělit ZZÚ doložku nejvyšších výhod.  
A konečně, varianta 2 obsahuje návrh zavést nová opat ření, která by zabezpe čila korektní 
správu obchodních preferencí a vyjasnila odpov ědnost ZZÚ, členských stát ů a EU, pokud jde 
o administrativní chyby a podvody. 
4.4. Varianta 3: Uzav ření několika dohod o partnerství 
Třetí varianta by spo čívala v diverzifikaci vztah ů mezi EU a ZZÚ. V oblasti obchodu 
a hospodá řské spolupráce by existovaly dva p řístupy. Tam, kde by to bylo možné a 
smysluplné, by vztahy s n ěkterými ZZÚ mohly upravovat jiné dvoustranné obchodní dohody, 
totiž dohody o hospodá řském partnerství či dohody o volném obchodu. U zbývajících ZZÚ by 
právní úprava p řidružení stanovila pr o obchod se ZZÚ režim rovnocenný režimu ve 
variantách 1 a 2. Takový režim by sice nezahrnoval obchodní a hospodá řskou spolupráci s 
těmi ZZÚ, se kterými by byly uzav řeny jiné obchodní dohody, nicmén ě ve všech ostatních 
oblastech by mohl upravovat spolupráci se všemi ZZÚ. Jinou možností by bylo v p řípadě 
ZZÚ, které by uzav řely dohody o hospodá řském partnerství či o volném obchodu, za členit 
veškerou spolupráci se ZZÚ do t ěchto dohod. To by znamenalo, že finan ční pomoc by se 
rovněž poskytovala mimo rámec p řidružení. 
                                                 
5 (nap ř. odstranění omezení týkajících se ná rodnosti posádky plavidel p ři rybolovu mimo teritoriální 
vody, zapracování nových či jasnějších definic pojm ů „zcela získané“ či „minimální operace“ 
v souvislosti se zbožím, snížení administrativní zát ěže v souvislosti s dokazováním, že p řeprava zboží 
pocházejícího ze ZZÚ mezi ZZÚ a EU byla p římá, nové možnosti pro kumulaci p ůvodu, pružn ější 
administrativní postupy p ři udělování odchylek od pravidel p ůvodu, kdy se o dob ě platnosti bude 
rozhodovat p řípad od případu atd.) 
 
CS 7   CS 5. P OSOUZENÍ DOPAD Ů 
5.1. Posouzení varianty 1 
5.1.1. Sociální a hospodá řské dopady  
Horší přístup ZZÚ na trh EU: jakékoliv dopady  související s obchodem by vyplývaly ze 
zvýšené konkurence, které by ZZÚ mohly být na trhu EU vystaveny v d ůsledku toho, že t řetí 
země získají pro své zboží a služby lepší p řístup na trh EU (nap ř. díky dohod ě o volném 
obchodu nebo mnohostranné dohod ě). Ztráta konkurenceschopnosti ZZÚ by se mohla 
promítnout do oslabení ekonomických vazeb mezi  EU a ZZÚ. Varianta 1 je navíc variantou, 
ve které by obchodní pravidla nemusela ty ZZÚ, které v sou časnosti neudržují silné 
ekonomické vztahy s EU, dostate čně pobízet k tomu, aby tento stav zm ěnily. Není proto 
pravděpodobné, že by obchodní režim podle první varianty podporoval hospodá řskou 
diverzifikaci ZZÚ. Došlo by k naruše ní regionální integrace ZZÚ, nebo ť soubor pravidel 
původu by ZZÚ neposkytoval dodate čné příležitosti k získávání vstup ů od sousedních zemí, 
a nepobízel by tedy k intenzivn ějšímu obchodování s nimi. 
5.1.2. Dopad na životní prost ředí 
Zachování sou časného stavu by nikterak neposílilo pozitivní dopad p řidružení ZZÚ k EU na 
životní prost ředí v ZZÚ. Skute čnost, že otázky spojen é se životním prost ředím a zm ěnou 
klimatu nejsou považovány za oblast spole čného zájmu EU a ZZÚ, je na p řekážku pokroku 
v této oblasti, v níž se s EU rozhodlo spolupracovat jen n ěkolik málo ZZÚ.  
Varianta 1 by navíc EU neumož ňovala prosazovat její polit ický program a mezinárodní 
závazky6 v oblasti biologické rozmanitosti, „zelené" energie, zm ěny klimatu a snižování 
nebezpečí katastrof v ZZÚ a ZZÚ by nepomáhaly ší řit hodnoty a normy EU v t ěchto 
oblastech v okolním sv ětě. 
5.1.3. Správní dopad 
Tato varianta by nem ěla žádný vliv na administrativní zát ěž EU ani ZZÚ. Programovací 
cyklus ani právní rámec by se nezm ěnil. U této varianty by bylo obtížné řídit se požadavky 
a doporučeními externích hodnotitel ů, pokud jde o prosazování sp olupráce ZZÚ a jejich 
sousedů, mimo jiné prost řednictvím lepší koordinace p říslušných finan čních nástroj ů 
(Evropský fond pro regionální rozvoj – EF RR), které mají ZZÚ, africké, karibské 
a tichomo řské státy (státy AKT) a nejvzdálen ější regiony EU k dispozici. Varianta 1 by navíc 
neumožňovala úpravu pravidel a proces ů spojených s plánováním finan ční pomoci EU. 
5.2. Posouzení varianty 2 
5.2.1. Sociální a hospodá řské dopady 
Varianta 2 by pravd ěpodobně na ZZÚ m ěla kladný sociální a hospodá řský dopad, nebo ť by 
znamenala lepší podmínky vstupu zboží ze ZZÚ na trh EU, v ětší otevřenost EU v ůči 
poskytovatel ům služeb a investor ům ze ZZÚ a možnost cílen ějších opat ření k budování 
kapacit. Varianta 2 tudíž p ředstavuje p říležitost k v ětší hospodá řské diverzifikaci a vytvá ření 
                                                 
6 Sd ělení KOM(2010) 2020 v kone čném znění ze dne 3. b řezna 2010 „Evropa 2020 – Strategie pro 
inteligentní a udržitelný r ůst podporující za členění“ a Sdělení KOM(2011) 500 v kone čném znění ze 
dne 29. června 2011 „Rozpo čet – Evropa 2020". 
 
CS 8   CS pracovních míst v oblastech ja ko energie z obnov itelných zdroj ů, řízení ekosystém ů, inovace 
apod. Navrhované úpravy pravidel nejs píše povedou k tomu, že ZZÚ budou vývozní 
příležitosti poskytované obchodním režime m mezi EU a ZZÚ využívat efektivn ěji.  
Zjednodušení a zmírn ění podmínek, posílení transparentnosti a souladu s pravidly p ůvodu 
jiných obchodních partner ů pravděpodobně přinese zvýšení efektivity, právní jistoty 
a přitažlivosti pro investory v hospodá řských odv ětvích, která jsou závislá na preferen čním 
přístupu na trh, a snížen í administrativní zát ěže společností a orgán ů ze ZZÚ. Diverzifikace 
možností kumulace p ůvodu spole čnostem ze ZZÚ poskytne pest řejší možnosti získávání 
vstupů, což bude mít pozitivní dopad na jejich konkurenceschopnost a m ůže podpo řit 
navazování hospodá řských vztah ů mezi ZZÚ a jinými t řetími zem ěmi.  
Prostřednictvím technické pomoci a budování ka pacit by bylo možné ZZÚ pomoci splnit 
technické, hygienické a rostlinoléka řské předpisy, tedy nejvýznamn ější překážky, které ZZÚ 
brání vyvážet do EU. Zvlášt ě významný by byl p řínos pro ZZÚ v odv ětví služeb.  
Otevření trhu EU poskytovatel ům služeb ze ZZÚ by bylo nejprve vázáno na nejvýhodn ější 
zacházení EU a posléze by se trh automaticky otvíral ješt ě více, kdykoliv by EU jiným t řetím 
zemím poskytla p říznivější zacházení7. Mezi odv ětví služeb, která by z odstran ění omezení 
měla největší prospěch, patří stavebnictví, služby v oblasti životního prost ředí a rekrea ční 
služby, z nichž všechna jsou pro ZZÚ významn á. Dalším otevíráním sektoru služeb 
poskytovatel ům ze ZZÚ by EU podpo řila další rozvoj nových i stávajících odv ětví 
poskytnutím dalších vývozních p říležitostí, v četně přeshraničního obchodu prost řednictvím 
moderních komunika čních technologií. Varianta 2 by navíc ZZÚ zp řístupnila i investice 
(usazování) mimo oblast služeb, což doposud nebylo možné. P řispěla by také ke zvýšení 
přitažlivosti ZZÚ pro p římé zahrani ční investice. Mechanismus zajiš ťující, že ZZÚ 
automaticky poskytnou EU zacházení, které poskytují velkým ekonomikám jako USA či 
Čína, by odrážel povahu zvláštního vztahu  mezi EU a ZZÚ a odpovídal by zásad ě 
vzájemnosti.  
V rámci dvoustranného dialogu by EU mohla pobízet ZZÚ k ší ření zásady sociální 
odpovědnosti podnik ů mezi spole čnostmi, které investují či působí na jejich území. To by 
mělo příznivý dopad na sociální a ekologické normy v ZZÚ. 
Cílená a koordinovaná podpora strategií, kapa cit a legislativního a právního rámce ZZÚ, 
kterou by EU podle druhé varianty nadále poskytovala, pravd ěpodobně zvýší zapojení EU do 
politik ZZÚ, jejich regula čních model ů apod. Cestu k tomu vyty čují nová ustanovení týkající 
se spolupráce EU a ZZÚ v oblasti ob chodu, se kterými druhá varianta po čítá. 
Podpora budování kapacit v ZZÚ ze strany EU by se mohla vztahovat i na vypracovávání 
a/nebo provád ění sociální politiky (nap ř. v souvislosti s nezam ěstnaností či odborným 
vzděláváním) coby p říspěvku k jejich strategiím hospodá řského růstu. 
5.2.2. Dopad na životní prost ředí 
Důraz kladený na p řidělování prost ředků konkrétním zem ěpisným či tematickým oblastem, 
aby bylo možné lépe reagovat na výzvy, které se objevily v posledním desetiletí a které jsou 
                                                 
7 Zatímco u metod dodávky služby 1,  2 a 3 podle GATS odpovídá vážený pr ůměr ukazatele otev řenosti 
EU koeficientu 34, v p řípadě preferenčních dohod jako Dohoda o hospodá řském partnerství mezi státy 
CARIFORA a EU odpovídá koeficientu 57 (74 v p řípadě usazování). Viz p říloha 2 o obchodu a 
aspektech rozhodnutí o p řidružení zámo ří spojených s obchodem. 
 
CS 9   CS předmětem spole čného zájmu všech ZZÚ i EU, by zabezpe čil, že specifickým rys ům ZZÚ 
v souvislosti s životním prost ředím, zm ěnou klimatu a biologickou rozmanitostí bude 
věnována p řiměřená pozornost. Vy členění zvláštní částky na životní prost ředí a zm ěnu 
klimatu by bylo v souladu s prioritami politického programu EU a p řispělo by k ší ření hodnot 
EU. Investice do zkvalit ňování přírodního prost ředí a zlepšování kvality životního prost ředí 
by měly také významný dopad na hospodá řství a na zdraví. 
5.2.3. Správní dopad 
Jelikož by EU nejvýhodn ější zacházení v oblasti služeb pos kytovala automaticky, a tudíž by 
se předešlo zdlouhavým a složitým jednáním, zavedení této varianty by s sebou neneslo 
žádnou dodate čnou zátěž omezených administrativních kapacit ZZÚ. Návrh stanovit 
technickou pomoc pro celé programovací období by p řinesl systemati čtější určování pot řeb a 
následně účinnější správu strategií a program ů vybraných pro spolupráci. Tím by se zajistila 
větší propojenost a vým ěna know-how mezi místní správou a externími odborníky.  
Kratší lhůty pro poskytování finan ční pomoci EU a rychlejší provád ění pomoci EU by vedly 
k dalšímu rozvoji kapacit ZZÚ v oblasti vypracovávání politiky a právních p ředpisů. 
Očekává se, že varianta 2 by m ěla příznivý dopad také pokud jde o v časnost plánování, a to 
díky možnosti zmi ňované v souvislosti s komplexními plány územního rozvoje či 
komplexními plány rozvoje, na  kterých se ZZÚ dohodnou se svými členskými státy. Tyto 
plány by se zohled ňovaly při definování strategie s polupráce mezi ZZÚ a EU. 
5.3. Posouzení varianty 3 
5.3.1. Sociální a hospodá řské dopady 
Dopady t řetí varianty by závisely na výsledcích jednání mezi ZZÚ, EU a p říslušným t řetím 
partnerem či partnery. Proto by se dopady u r ůzných jednání lišily. Obecn ě by u této varianty 
obchodní toky ZZÚ se t řetími partnery mohly nabýt na významu. Na druhou stranu by ale 
jejich odv ětví mohla čelit zvýšené konkurenci na domácích trzích ZZÚ, nebo ť by na nich byly 
k dispozici levn ější dovážené produkty. Z tohoto vývoje by m ěli zákazníci prosp ěch. Pokud 
by levnější výrobky sloužily jako vst upy pro zpracovatelská odv ětví, mohla by ze situace t ěžit 
i tato odv ětví. Stala by se konkurenceschopn ějšími, nebo ť by jim poklesly náklady. 
Nejcitlivější výrobky by mohly být z liberalizace vy ňaty. Příjmy z cel by mohly poklesnout 
a ZZÚ by musely najít alternativní zdroje p říjmů, méně závislé na obchodu zbožím. Tato 
varianta by proto m ěla výrazný dopad na ve řejné výdaje v ZZÚ. 
Sociální a hospodá řský dopad možného zahrnutí tichomo řských ZZÚ do dohody 
o hospodá řském partnerství by mohlo podnítit rozvoj zpracovatelského pr ůmyslu (nap ř. 
zpracování ryb/tu ňáků), a ZZÚ by tak mohla p řilákat více zahrani čních investic na úkor 
jiných partner ů. Dalším d ůsledkem by mohla být vertikální integrace r ůzných odv ětví. 
Příslušná zpracovatelská odv ětví v EU by z tohoto vývoje mohla t ěžit, pokud by znamenal 
stálé dodávky takových výrobk ů do EU. Dopad na odv ětví v EU by však mohl být i negativní, 
neboť by musela čelit silnější konkurenci. V nejhorším p řípadě by tato varianta mohla vyústit 
v úbytek pracovních míst a zastavení činnosti v n ěkterých členských státech EU.  
Pokud ZZÚ svým soused ům otevřou svůj trh se službami a liberal izují usazování, mohlo by 
to do zem ě přivést více p římých zahrani čních investic či poskytovatel ů dočasných služeb 
a také by to znamenalo otev ření trhu pro poskytovatele služeb  a investory ze ZZÚ. Vše však 
závisí na výsledku jednání se t řetími zem ěmi a na odv ětvích, která by se ZZÚ rozhodly 
 
CS 10   CS liberalizovat. Vzhledem k omezené administrativní kapacit ě k vyjednávání na stran ě ZZÚ by 
během jednání byla nutná úzká spol upráce a podpora, aby nedošlo k p ředčasné liberalizaci 
odvětví, kde není vnitrostátní právní úprava dostate čně rozvinutá a nezajiš ťuje ochranu 
spotřebitelů. V oblastech, kde partnerské zem ě nemají o trhy ZZÚ výrazný zájem, by 
připojení ZZÚ k dohodám o volném obchodu mezi EU a t ěmito zem ěmi (možná v četně 
mnohostranných jednání o oblasti služeb a libera lizaci usazování) mohlo mít za následek, že 
partnerské zem ě budou po EU požadovat kompenzace v podob ě dalších závazk ů. Byla by tak 
ohrožena vyváženost dohody uzav řené mezi EU a partnerskou zemí či zeměmi.  
ZZÚ, které by se p řipojily k dohodám o hospodá řském partnerství, by získaly p řístup 
k nomináln ě vyšším částkám finan ční pomoci v rámci 11. Evropského rozvojového fondu, ale 
neměly by žádnou záruku, že na jejich pot řeby bude vy členěno dostate čné množství 
finančních prost ředků, neboť by mohly p řevážit zájmy v ětších partner ů a rozvojových zemí. 
Tomu by se dalo p ředejít, pokud by ZZÚ spojily síly se státy AKP ve svém regionu, nap říklad 
se státy Antigua a Barbuda, Fidž i, Guyana a Palau, což jsou malé ostrovní  rozvojové státy, 
které se potýkají s podobnými problémy jako ZZÚ8. ZZÚ by sice získaly p řístup k těmto 
fondům, byly by však od říznuty od jiných možných zdroj ů financování, ke kterým m ěly 
přístup podle rozhodnutí o p řidružení zámo ří, například od interních horizontálních program ů 
či položek rozpo čtu EU. Stejná situace by nastala u ZZÚ, které by byly za členěny do jiných 
dohod o volném obchodu nebo by se k nim p řipojily. V jejich p řípadě by však tato ztráta 
nebyla kompenzována p řístupem k dodate čným zdroj ům v rámci vn ějších program ů pro jejich 
region. 
5.3.2. Dopad na životní prost ředí 
Vzhledem k velikosti ZZÚ by p řipojení n ěkterých ZZÚ k jiným obchodním dohodám 
pravděpodobně mělo pouze omezený dopad na životní prost ředí a nikterak by nezm ěnilo 
výsledek již provedeného posuzování dopad ů těchto dohod. V p řípadě otevření trhu 
sousednímu státu by mohl být dopad na životní prost ředí vyšší než u otev ření trhu pouze 
státům EU, nebo ť se dá předpokládat, že by narostly dopady související s p řepravou, a čkoliv 
sousední zem ě se zpravidla nacházejí blíže k ZZÚ než státy EU. Čistý dopad (v porovnání se 
současným stavem a s vylepšeným režimem podle va rianty 2) by se lišil podle konkrétních 
ZZÚ, dohod, ke které by se p řipojovaly, a situace v p říslušných sektorech v ZZÚ p řed 
vyjednáváním. U ZZÚ, na které by se na dále vztahoval obchodní režim podle rozhodnutí 
o přidružení zámo ří, by byl dopad na životní prost ředí stejný jako u variant 1 a 2. Nep říznivý 
dopad na životní prost ředí by bylo možné zmírnit prost řednictvím spolupráce s EU v oblasti 
ekologie. 
5.3.3. Správní dopad 
V případě varianty 3 by vyjednávání a provád ění bylo náro čné a složité pro ZZÚ, jejich 
členské státy, obchodní partnery EU i samot nou EU. Tento proces by se musel opakovat 
u každé jednotlivé obchodní dohody, která by musela být upravena tak, aby se vztahovala i na příslušné ZZÚ. 
                                                
 
8 Seznam malých ostrovních rozvojových stát ů OSN viz: http://www.un.org/special-
rep/ohrlls/sid/list.htm . 
 
CS 11   CS 6. P OROVNÁNÍ VARIANT  
6.1. Varianta 1: 
Zachování sou časného stavu lze právem považova t za reálnou variantu budoucí podoby 
přidružení ZZÚ k EU, nebo ť se ukázalo, že stáv ající režim byl p řínosný pro sociální 
a hospodá řský vývoj ZZÚ, mimo jiné díky poskytnutí volného p řístupu na rozsáhlý trh EU 
a možnosti využít s tím souvisejících vývozních p říležitostí. Spolupráce mezi EU a ZZÚ 
v období 1999–2009 byla podle externích studií v souladu s cíli p řidružení i s politickými 
prioritami ZZÚ. Studie nepoukázal y na žádné výrazné rozpory či nesoulad mezi spoluprací 
EU a ZZÚ a ostatními politikami EU. Varianta 1 je sice v souladu se čtvrtou částí SFEU a její 
preambulí, nenapl ňovala by však ambice upravit a modernizovat vztahy EU a ZZÚ tak, aby 
byly vyvážen ější, které sdílí ZZÚ, jejich členské státy i Komise. Místo modernizace vztah ů 
tak, aby bylo partnerství postavené na recipro čním základ ě, a lépe tak zohled ňovalo spole čné 
zájmy, by byl zachován sou časný princip dárce/p říjemce, na kterém jsou vztahy EU a ZZÚ 
tradičně založeny. 
Přístup zboží a služeb ze ZZÚ na trh EU by se i nadále řídil stávajícími pravidly, což by vedlo 
k tomu, že ZZÚ by (v d ůsledku narušení systému preferencí) ztratily p řístup na tento trh. To 
by mělo negativní dopad na sociální a hospodá řskou situaci ZZÚ. 
6.2. Varianta 2: 
Varianta 2 by podnítila spolupráci EU a ZZÚ vycházející ze spole čných zájm ů, které 
zúčastněné strany vyjád řily během konzulta čního procesu. Napomohla by také ú činnější 
spolupráci mezi EU, ZZÚ a jejich členskými státy pomocí cílen ějších a lépe koordinovaných 
akcí. Oblasti spolupráce, kter é ZZÚ považují za prioritní (nap ř. ochrana biologické 
rozmanitosti a ekosystémové služby, výz kum a inovace) by EU podporovala zvýšenou m ěrou. 
Podle této varianty by EU pomáhala ZZÚ zabývat se citlivými otázkami, které ohrožují jejich 
udržitelný rozvoj a se kterými se nem ůžou vypo řádat samy, nap ř. změnou klimatu. Ostrovní 
území nemohou takovým výzvám úsp ěšně čelit sama, pot řebují najít partnery a zapojit se do 
reakcí na celosv ětové úrovni. 
Varianta 2 by pro ZZÚ znamenala modern izovaný obchodní režim s EU, který 1) by 
zahrnoval vylepšená pravidla p ůvodu a 2) v oblasti obchodu služba mi a liberalizace usazování 
by zajistil zacházení nemén ě výhodné než to, které EU poskytuje jiným t řetím stranám, což 
současná právní úprava nezajiš ťuje. 
Varianta 2 by byla v souladu se čtvrtou částí SFEU a její preambulí. Vycházela by rovn ěž 
z politických sm ěrů Rady EU týkajících se t ří cílů, konkurenceschopnosti, odolnosti 
a spolupráce. Podle varianty 2 by právní rámec upravující p řidružení p řihlížel k nedávnému 
politickému vývoji a k diskusím, které v prob ěhly v posledním desetiletí. Tato varianta by 
zajistila a posílila soudržnost politik. Soci ální a ekonomické dopady i dopady na životní 
prostředí by byly p říznivější než v p řípadě varianty 1. 
Varianta 2 by spole čným zájm ům vyhovovala lépe než sou časná právní úprava. Umož ňovala 
by zabudovat priority programu politiky EU do vz tahu mezi EU a ZZÚ a navíc by zvýšila 
přidanou hodnotu EU coby sv ětového partnera v souvislos ti s novými globálními problémy. 
ZZÚ by tak p řispívaly k ší ření hodnot a norem EU v okolním sv ětě. 
 
CS 12   CS 6.3. Varianta 3: 
Uzavřením jiných obchodních dohod s ZZÚ by bylo možné naplnit n ěkteré z cíl ů přidružení 
ZZÚ k EU. Docházelo by k tomu však mimo vlastní rámec p řidružení. Varian tu 3 by navíc 
nebylo možné pln ě přizpůsobit potřebám a situaci v ětšiny či dokonce všech ZZÚ. Také 
dopady na samotnou EU by mohly být nep říznivé, pokud by p řipojení ZZÚ ke stávajícím 
dohodám vyžadovalo významné kompenzace. P řipojení ZZÚ k jiným obchodním dohodám 
by znamenalo, že p řidružené zem ě a území ústavn ě spojené s členskými státy by právn ě 
i fakticky p řestaly být ZZÚ. Jelikož by volba této va rianty mohla mít za následek, že by EU 
musela vypracovat řešení umož ňující vybudování r ůzných typ ů vztahů s každou ZZÚ, právní 
postup by byl velmi složitý a bylo by nutné ho  zopakovat s každou  další ZZÚ zvláš ť. To by 
pravděpodobně vedlo k nar ůstajícímu zmatku, pokud jde o status  ZZÚ a jejich obyvatel. Jistá 
pravidla, která jsou v sou časnosti obsažena v r ůzných dohodách, by se na obyvatele ZZÚ 
nemusela vztahovat v téže mí ře, v jaké se vztahují na ob čany EU. 
6.4. Soudržnost 
Tři varianty politiky jsou v souladu s čtvrtou částí SFEU.  
Varianty 2 a 3 umožní soulad s politickým i programy a prioritami , které se objevily 
v posledních deseti letech, za tímco podle varianty 1 by p řidružení tento nejnov ější vývoj 
nezohledňovalo a tři hlavní cíle, konkurenceschopnost, odol nost a spolupráci, které navrhla 
Komise a politicky podpo řila Rada EU (viz oddíl 1.3), by neza členilo pln ě.  
6.5. Ú činnost 
Varianta 1 neumož ňuje stanovit cíle v souladu s politickými prioritami, které Komise vyty čila 
ve svém sd ělení o složkách nového pa rtnerství mezi EU a zámo řskými zem ěmi a územími9 
a které podpo řila Rada10. Varianta 1 nepo čítá s revizí rozhodnutí o p řidružení tak, aby 
zohledňovalo nové obtíže, se kterými se potýk á jak EU, tak ZZÚ. Nemožnost zohlednit 
v rozhodnutí o p řidružení zámo ří změny související se obchodními dohodami EU se t řetími 
partnery by navíc omezila schopnost EU dosáhnout cíle v podob ě modernizovaného rámce 
vztahů mezi EU a ZZÚ. 
Varianta 2 naopak navrhuje právní rámec p řidružení revidovat, a tak pln ě zohlednit ú čel a cíle 
přidružení stanovené v části čtvrté SFEU, politické priority, které se od roku 2001 objevily, i 
tři klíčové cíle: konkurenceschopnost, odolnost a spolupráci. Revize by umožnila užší 
spolupráci v oblasti životního prost ředí a změny klimatu, vytvá ření synergií, a tudíž zvýšení 
odolnosti ZZÚ v této oblasti, což by p říznivě ovlivnilo sociální a hospodá řský vývoj ZZÚ 
a zvýšilo jejich konkurenceschopnost. 
Varianta 3 by teoreticky v oblasti obchodu umož ňovala řešení šitá na míru ZZÚ, ale 
nepřinesla by ucelený rámec pro komplexní  partnerství mezi EU a všemi ZZÚ. 
6.6. Efektivita 
Jak již bylo uvedeno výše, Komise nazna čila, že má v úmyslu navrhnout modernizaci 
přidružení ZZÚ k EU. Varianta 1 se proto nezdá být nejvhodn ějším řešením. Varianta 1 se ve 
skutečnosti účinným zp ůsobem nezabývá pot řebou upravit partnerstv í mezi ZZÚ a EU, nebo ť 
                                                 
9 KOM(2009) 623 v kone čném znění ze dne 6. listopadu 2009. 
10 Záv ěry Rady 17801/09 ze dne 22. prosince 2009 o vztazích EU se zámo řskými zem ěmi a územími. 
 
CS 13   CS by neumož ňovala zohlednit post upující liberalizaci mezinár odního obchodu a potenciál ZZÚ 
pro šíření hodnot EU ani ur čit oblasti spole čného zájmu a v ěnovat zvláštní pozornost 
oblastem jako je životní prost ředí či regionální integrace. 
Varianta 2 nejvhodn ěji reaguje na závazek Komise navrhnout modernizovaný rámec 
přidružení ZZÚ k EU. Navíc by varianta 2 znamenala pružn ější a mírn ější administrativní 
požadavky a postupy v oblasti obchodních vztah ů. 
Na efektivitu varianty 3 by mohla m ít vliv koexistence dvou paralelních rámc ů spolupráce 
(dohoda o hospodá řském partnerství či dohoda o volném obchodu pro obchodní vztahy na 
straně jedné a rozhodnutí o p řidružení zámo ří pro jiné oblasti na stran ě druhé), nebo ť by 
představovala zvýšení administrativní zát ěže. Provád ění této varianty by bylo náro čné 
a složité pro ZZÚ, jejich členské státy, obchodní partnery EU i samotnou EU. Tyto nevýhody 
by se pravd ěpodobně promítly do zvýšených správních výdaj ů jak v EU, tak v ZZÚ. 
7. P REFEROVANÁ VARIANTA  
Na základ ě analýzy a porovnání r ůzných možností politiky je preferovanou variantou 
varianta 2 , neboť by nejlépe odrážela: 
(a) sdílené ambice Evropské komise, ZZÚ, jejich členských stát ů a EU přezkoumat 
a revidovat p řidružení ZZÚ k EU a vybudovat partnerství na recipro čním základ ě, 
které bude vycházet ze spole čných zájm ů a bude zohled ňovat nejrůznější výzvy, 
kterým ZZÚ čelí; 
(b) účel a cíle p řidružení stanovené v části čtvrté SFEU o vztazích EU se ZZÚ; 
(c) zvláštní cíle budoucího právního rámce p řidružení stanovenými výše. 
Varianta 2 by tedy vyústila v modernizaci rozhodnutí o p řidružení zámo ří a jeho slad ění se 
současným právním rámcem EU. Varianta 2 by tudíž lépe umož ňovala zam ěřit se na tři pilíře 
udržitelného rozvoje (hospodá řský, sociální a ekologický) a zd ůraznit mezinárodní politické 
priority (nap ř. změna klimatu, životní prost ředí a energetika), které se objevily v posledních 
deseti letech. 
Pokud jde o pravidla obchodu, varianta 2 by umož ňovala nadále ZZÚ poskytovat bezcelní 
a kvótami neomezený p řístup na trh EU a zárove ň (na rozdíl od varianty 1) vylepšit 
podmínky, za kterých ZZÚ na trh EU vstupují. Sou částí varianty 2 je na víc i návrh revidovat 
režim upravující obchod službami a usazování, kde se v sou časnosti se ZZÚ zachází jako se 
třetími zem ěmi (např. na základ ě Všeobecné dohody o obchodu službami – GATS), a ud ělit 
ZZÚ doložku nejvyšších výhod.  
Pokud jde o finan ční pomoc, varianta 2 na vrhuje navýšit podíl prost ředků přidělených 
jednotlivým region ům na celkové částce vyčleněné pro ZZÚ na období 2014–2020. To by 
umožnilo finan čně podporovat úsilí ZZÚ o řešení problém ů, které vyvstaly v minulém 
desetiletí a které jsou oblastí spole čného zájmu všech ZZÚ i EU. Zárove ň by varianta 2 
naplňovala cíl posílit spolupráci ZZ Ú s jejich sousedy i rozší řit prostřednictvím ZZÚ sféru 
vlivu EU a ší řit politický program EU jako sv ětového hrá če. 
 
CS 14   CS 8. M ONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Rozhodnutí o p řidružení zámo ří je legislativní akt, kterým Ra da stanoví legislativní rámec pro 
přidružení ZZÚ k EU. Povahou jd e o text, který vymezuje vn ější vztahy EU s t ěmito zem ěmi 
a územími, a proto nelze jeho provád ění hodnotit pomocí hlavních ukazatel ů.  
Pokud jde o spolupráci financovanou z prost ředků EU, bude ú činnost přidružení sledována 
prostřednictvím audit ů a hodnocení. Podrobná ustanovení up ravující toto monitorování budou 
stanovena v na řízení Komise, kterým se provádí rozhodnutí Rady. Vstupní a výstupní 
ukazatele budou definovány v rámci každého pr ogramu vztahujícího se ke spolupráci 
financované z prost ředků EU, na kterém se Komise s jednotlivými ZZÚ dohodne. Tato 
hodnocení budou v souladu s ustanoveními upravujícími provád ění 11. Evropského 
rozvojového fondu.