·Unie by měla své zdroje využívat účinněji a stanovit priority své činnosti, ale neexistují žádné důvody, proč by se pravomoci podle Smlouvy nebo celé oblasti politik měly přenést zpět na členské státy.

To vypovídá o neutuchajícím zájmu velké většiny vnitrostátních parlamentů o aktivní spolupráci s Komisí na jejích iniciativách, a to i v počáteční fázi politického cyklu, která je však zaměřená na budoucnost, například na příštím víceletém finančním rámci nebo na prohloubení hospodářské a měnové unie. Tato intenzivní výměna se rovněž vyznačuje vysokým počtem návštěv, které komisaři vykonávají ve vnitrostátních parlamentech a naopak.

Podle zásady proporcionality nesmí obsah ani forma činnosti Unie překročit rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů Smluv. Dodržování zásady proporcionality znamená zajistit, aby přístup a stupeň regulačního zásahu odpovídaly danému cíli. Veškerá posouzení dopadů, hodnocení a kontroly účelnosti by měly zahrnovat jasnou analýzu použití zásady proporcionality.

V roce 2018 Komise nadále prováděla svůj posílený program zlepšování právní úpravy a začleňovala zásady subsidiarity a proporcionality do všech fází tvorby politik na základě zlepšených pokynů zveřejněných v roce 2017. Internetový portál nazvaný „Podělte se o svůj názor“ byl dále vylepšen, aby občanům a zúčastněným stranám poskytl jednotný přístupový bod, jehož prostřednictvím se mohou zapojit do přípravy politik Komise. Komise rovněž pokračovala v hodnocení stávajících právních předpisů a politických rámců a poté předkládala návrhy na jejich přezkum. Tato hodnocení obsahují posouzení, zda jsou stávající politická opatření stále „účelná“ a do jaké míry jsou v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality.

·Ve svém záporném stanovisku k ochraně oznamovatelů výbor zpochybnil analýzu subsidiarity v rámci posouzení dopadů a požádal o její zlepšení. Následně byly v přepracovaném posouzení dopadů rozvinuty důvody pro přijetí opatření na úrovni Evropské unie v případě neexistence dostačujících vnitrostátních či evropských právních předpisů týkajících se whistleblowingu. Byl vyzdvižen a lépe doložen přeshraniční rozměr, z čehož vyplynula potřeba opatření na úrovni Evropské unie.

·Pokud jde o program Digitální Evropa, který je součástí víceletého finančního rámce na období 2021–2027, výbor měl za to, že v posouzení dopadů měly být lépe zohledněny závazky členských států podílet se na investicích a vložit aktiva do společné infrastruktury na evropské úrovni. V posouzení dopadů rovněž měl být lépe vystižen požadavek členských států, výzkumné obce a soukromého sektoru týkající se koordinace jejich činností v oblasti výzkumu a odborné přípravy. Mělo ukázat, jak by výdajový program tento požadavek pomohl pokrýt. V reakci na obavy výboru byl oddíl věnovaný zapojení členských států v přepracovaném posouzení dopadů rozšířen a jinak uspořádán tak, aby odpovídal pěti částem programu.

Hodnocení a kontroly účelnosti

Subsidiarita a proporcionalita byly základními prvky následných hodnocení a kontrol účelnosti, jež posuzují, zda evropská opatření přinášejí očekávané výsledky z hlediska účinnosti, efektivnosti, soudržnosti a relevance a evropské přidané hodnoty. Komise v roce 2018 dokončila přibližně 70 hodnocení, včetně tří kontrol účelnosti (hodnocení širších oblastí politiky). Tři kontroly účelnosti se týkaly námořních záležitostí, legální migrace a právních předpisů týkajících se chemických látek (s výjimkou nařízení REACH).

V roce 2018 zkoumal Výbor pro kontrolu regulace 10 významných hodnocení a kontrol účelnosti. V sedmi případech předložil doporučení ke zlepšení v kategorii „relevance a evropská přidaná hodnota / subsidiarita“, včetně oblastí legální migrace, rybolovu a námořních záležitostí, ekologizace společné zemědělské politiky a strategie Evropské unie pro přizpůsobení se změně klimatu. Tato kontrola pomohla Komisi zlepšit analýzu toho, jak hodnocení a kontroly účelnosti zohlednily zásady subsidiarity a proporcionality.

2.2. Evropský parlament

Evropský parlament v roce 2018 formálně obdržel 473 podání od vnitrostátních parlamentů podle protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality. 46 z nich představovalo odůvodněná stanoviska, zatímco ostatních 427 podání tvořily příspěvky (tj. podání, která se nezabývají otázkami souvisejícími s dodržováním subsidiarity). V roce 2017 bylo oproti tomu Evropskému parlamentu oficiálně předáno 49 odůvodněných stanovisek a 372 příspěvků. Poměr odůvodněných stanovisek k příspěvkům je stále nízký, což naznačuje, že vnitrostátní parlamenty nevnímají kontrolu subsidiarity jako prostředek k pozastavení procesu tvorby právních předpisů Evropské unie, ale spíše jako způsob, jak vyjádřit své názory a obavy.

Podle přílohy V jednacího řádu Evropského parlamentu má za zajištění dodržování zásady subsidiarity horizontální odpovědnost Výbor pro právní záležitosti (dále jen „výbor JURI“). Každých šest měsíců je člen výboru JURI jmenován stálým zpravodajem pro otázky subsidiarity, a to na základě střídání politických skupin. V první polovině roku 2018 byl stálým zpravodajem Sajjad Karim (Evropští konzervativci a reformisté), následován v druhé polovině roku Gillesem Lebretonem (Evropa národů a svobody). Obdržená odůvodněná stanoviska, jež výbor jako taková potvrdil, jsou pro informaci zařazena na program jednání nejbližšího zasedání výboru JURI.

Výbor JURI také pravidelně vypracovává zprávu k výroční zprávě Komise o subsidiaritě a proporcionalitě. Poslední zpráva k výroční zprávě o subsidiaritě a proporcionalitě výjimečně pokrývala roky 2015 i 2016. Uvedená zpráva, kterou předložila Mady Delvauxová (S&D), byla přijata na plenárním zasedání dne 18. dubna 2018.

Výbor JURI rovněž přispívá k pololetním zprávám Konference výborů pro evropské záležitosti parlamentů Evropské unie (dále jen „COSAC“), pokud jde o otázky související se subsidiaritou a proporcionalitou. Zejména v odpovědi na 29. pololetní zprávu konference COSAC a v souvislosti se svým usnesením ze dne 17. května 2017 výbor JURI znovu zdůraznil, že při případném přezkumu Smluv by proces kontroly subsidiarity mohl být zlepšen za účelem zvýšení jeho účinnosti. Mělo by se například zvážit, zda by se odůvodněná stanoviska měla omezit pouze na zkoumání důvodů subsidiarity, nebo zda by rovněž měla zahrnovat posouzení z hlediska proporcionality, a jaký by měl být účinek, pokud by bylo dosaženo prahové hodnoty pro tyto postupy v souladu s čl. 7 odst. 2 protokolu č. 2.

Výbor JURI rovněž navrhl, aby osmitýdenní lhůta, kterou mají vnitrostátní parlamenty na vydání odůvodněného stanoviska, mohla být z odůvodněných objektivních důvodů prodloužena (např. přírodní katastrofy a období parlamentní přestávky). Toho by mohlo být dosaženo prostřednictvím politické dohody orgánů Evropské unie a vnitrostátních parlamentů. Kromě toho výbor JURI navrhl, že by Komise s pomocí vnitrostátních parlamentů mohla posoudit možnost stanovit nezávazné pokyny usnadňující vnitrostátním parlamentům jejich úkol posoudit soulad se zásadami subsidiarity a proporcionality, aniž by tím byla ohrožena jejich rozhodovací pravomoc.

Evropskému parlamentu byla při zohledňování zásad subsidiarity a proporcionality v rámci jeho činnosti nadále nápomocna výzkumná služba Evropského parlamentu, a to:

·systematickým ověřováním aspektů subsidiarity a proporcionality v posouzeních dopadů vyhotovených Komisí a upozorňováním na případné vyslovené obavy, zejména vnitrostátních parlamentů a Výboru regionů,

·zajištěním, aby byly tyto zásady plně dodržovány při vlastní činnosti Evropského parlamentu, například při posuzování dopadů vlastních podstatných pozměňovacích návrhů nebo analyzování přidané hodnoty návrhů Parlamentu na nové právní předpisy na základě článku 225 SFEU a posuzování nákladů na nepřijetí opatření na úrovni Evropské unie, a

·ověřením aspektů subsidiarity a proporcionality při vypracovávání posouzení dopadů, spíše se zaměřením na přidanou hodnotu Evropské unie než na vnitrostátní výdaje nebo opatření.

2.3. Evropská rada a Rada Evropské unie

V závěrech, které přijala na zasedání dne 14. prosince 2018 v souvislosti s dalšími opatřeními k dokončení agendy jednotného trhu Evropské unie, vyzvala Evropská rada „k tomu, aby byla na všech úrovních veřejné správy prováděna a prosazována přijatá rozhodnutí a pravidla a aby byly dodržovány standardy a bylo zajištěno inteligentní uplatňování zásad týkajících se zdokonalení tvorby právních předpisů, včetně zásady subsidiarity a proporcionality“. Evropská rada v těchto závěrech v souvislosti s přípravou příští strategické agendy vedoucích představitelů také uvítala společnou zprávu o konzultacích s občany. V této zprávě, která byla předložena jménem rakouského předsednictví a nadcházejícího rumunského předsednictví v Radě EU (dále jen „Rada“), byl zdůrazněn význam zásady subsidiarity.

Ve svých závěrech ze dne 30. listopadu 2018 ke zvláštní zprávě Evropského účetního dvora č. 16/2018 „Přezkum právních předpisů EU ex post: dobře nastavený, ale neúplný systém“ Rada „vyzdvihuje význam interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (...) a jejích příslušných cílů, jako je zaměření legislativní činnosti na oblasti s nejvyšší přidanou hodnotou pro evropské občany, zjednodušování právních předpisů Unie a zamezování nadměrné regulaci, jakož i význam jejích zásad, jež zahrnují subsidiaritu, proporcionalitu, právní jistotu a transparentnost“.

Podle článku 4 protokolu č. 2 ke Smlouvám Rada vnitrostátním parlamentům postoupí veškeré návrhy legislativních aktů (včetně pozměněných návrhů) pocházející od skupiny členských států, Soudního dvora Evropské unie, Evropské centrální banky nebo Evropské investiční banky. Kromě toho podle článku 6 protokolu č. 2 předá předseda Rady případná stanoviska vnitrostátního parlamentu k návrhu legislativního aktu pocházejícího od skupiny členských států vládám těchto členských států. Obdobně předseda Rady předá stanoviska vnitrostátních parlamentů k návrhům legislativních aktů pocházejících od Soudního dvora, Evropské centrální banky nebo Evropské investiční banky dotyčnému orgánu nebo dotyčné instituci.

V dubnu 2018 předala Rada vnitrostátním parlamentům požadavek Soudního dvora na nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění protokol č. 3 o statutu Soudního dvora Evropské unie v souladu s článkem 281 SFEU. V říjnu 2018 předala vnitrostátním parlamentům žádost předloženou Radě Evropskou investiční bankou za účelem změny statutu EIB zvláštním legislativním postupem stanoveným v článku 308 SFEU.