ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
24.

opakuje, že lesy a odvětví založená na lesnictví výrazným způsobem přispívají k rozvoji místních oběhových ekonomik v EU založených na biotechnologiích; zdůrazňuje, že lesy, odvětví založená na lesnictví a biohospodářství sehrávají při plnění cílů Zelené dohody pro Evropu a klimatické neutrality do roku 2050 klíčovou roli; zdůrazňuje, že v roce 2015 představovalo biohospodářství trh, jehož hodnota se odhadovala na více než 2,3 bilionu EUR a jenž poskytoval 20 milionů pracovních míst, což představovalo 8,2 % celkové zaměstnanosti v EU; konstatuje, že každé euro investované do biohospodářského výzkumu a inovací v rámci programu Horizont 2020 vygeneruje přibližně 10 EUR přidané hodnoty; poukazuje na to, že cíle EU v oblasti životního prostředí, klimatu a biologické rozmanitosti nebude nikdy možné splnit bez multifunkčních, zdravých lesů a jejich udržitelného obhospodařování v dlouhodobé perspektivě a bez životaschopných odvětví založených na lesnictví; zdůrazňuje, že za určitých okolností dochází ke kompromisům mezi ochranou klimatu a ochranou biologické rozmanitosti v odvětví biohospodářství a zejména v lesnictví, jež hraje ústřední úlohu v přechodu na klimaticky neutrální hospodářství; vyjadřuje znepokojení nad tím, že se o těchto kompromisech dostatečně nehovořilo v nedávných politických diskusích; poukazuje na to, že je třeba rozvíjet soudržný přístup, který by ochranu biologické rozmanitosti a ochranu klimatu spojil v rámci prosperujícího odvětví lesnictví a biohospodářství; zdůrazňuje význam rozvoje a zajištění tržního biohospodářství v EU, např. stimulováním inovací a vývojem nových výrobků založených na biotechnologiích a prostřednictvím dodavatelského řetězce, který bude účinně využívat materiály z biomasy; domnívá se, že EU by měla podporovat využívání dřeva, výrobků z vytěženého dřeva nebo lesní biomasy, aby se stimulovala udržitelná produkce a pracovní místa; vyzývá Komisi a členské státy, aby vybízely k tomu, aby se všechny materiály biologického původu, včetně veškerého dřevěného odpadu, vracely zpět do hodnotového řetězce, a to podporou ekodesignu, dalším podpořením recyklace a prosazováním využití druhotných surovin obsahujících dřevo na výrobky, před jejich případným spálením na konci jejich životnosti;
—

s ohledem na zprávu Mezinárodní zdravotnické organizace (WHO) s názvem „Výběr základních léčiv. Zpráva expertního výboru WHO [který se sešel v Ženevě ve dnech 17. až 21. října 1977]“ (č. 615 souboru technických zpráv WHO), zprávu sekretariátu WHO ze dne 7. prosince 2001 s názvem „Strategie WHO v oblasti léčiv: revidovaný postup pro aktualizaci vzorového seznamu WHO základních léčiv“ (EB109/8), zprávu WHO z března 2015 s názvem „Access to New Medicines in Europe“ (Přístup k novým lékům v Evropě) a zprávu WHO ze dne 9. července 2013 s názvem „Priority Medicines for Europe and the World“ (Prioritní léčivé přípravky pro Evropu a svět),
44.

vyzývá členské státy, aby přijaly komplexní mechanismus, který bude potírat a postihovat diskriminaci Romů a špatné zacházení s nimi v oblasti bydlení, s cílem řešit otázku bezdomovectví a zajistit dostatečný počet vhodných míst pro usídlení kočujících Romů; vyzývá členské státy, aby zabránily dalšímu nucenému vystěhovávání Romů tím, že zajistí, aby k těmto praktikám vždy docházelo v plném souladu s mezinárodními, evropskými a vnitrostátními právními předpisy; vyzývá členské státy, aby zajistily, že dotčeným osobám bude poskytnuto přiměřené upozornění a náležité informace, a poukazuje na to, že k žádnému vystěhování by nemělo docházet bez poskytnutí náhradního standardního, cenově dostupného a kvalitního bydlení v nesegregovaném prostředí s přístupem k veřejným službám; zdůrazňuje naléhavou potřebu veřejných investic na podporu odstranění segregace; vyzývá členské státy, aby prosazovaly odstraňování územní segregace, poukazuje na to, že zeměpisná izolace a segregace v oblasti bydlení brání příslušníkům etnických menšin v získání důstojných pracovních míst, a to bez ohledu na úroveň jejich kvalifikace; konstatuje, že problém nucených vystěhování je nutné řešit ve spolupráci s různými institucemi, zatímco opatření zaměřená na bydlení Romů by měla být začleněna do širších vnitrostátních činností a legislativních iniciativ zaměřených na sociální bydlení nebo programy pomoci;
16.

uznává, že mediální prostředí v Gruzii je dynamické a pluralitní, ale také polarizované; poukazuje na význam svobody sdělovacích prostředků, která by měla zahrnovat rovný přístup všech politických stran do médií, redakční nezávislost a pluralitní nezávislé nestranné a nediskriminační zpravodajství o politických názorech v programech soukromých, ale především veřejnoprávních stanic v průběhu nadcházející volební kampaně; zdůrazňuje, že je nutné vytvořit jasná ustanovení, kterými by se řídila bezplatná i placená reklama, a zajistit na základě přísnějšího sledování sdělovacích prostředků větší transparentnost jejich vlastnictví; naléhavě vyzývá příslušné orgány, aby přestaly zasahovat do svobody sdělovacích prostředků a vést politicky motivovaná soudní řízení proti jejich majitelům či zástupcům; naléhavě vyzývá gruzínskou vládu, aby přijala kroky, kterými by zabránila dezinformačním kampaním vedeným cizími či domácími subjekty proti zemi nebo proti kterékoli politické straně; naléhavě vyzývá mediální platformy, aby zajistily, že nebudou zneužívány k podrývání integrity volebního procesu;
5.

je přesvědčen, že k řešení problému znečištění léčivými přípravky je třeba, a to i ve vztahu ke všem dotčeným subjektům, zaujmout holistický přístup, který zohlední celý životní cyklus léků; zdůrazňuje, že pro efektivitu přijímaných regulačních opatření je nezbytné, aby tato byla přijímána v souladu se zásadou předběžné opatrnosti a zásadou odvracení ohrožení životního prostředí především u zdroje; zdůrazňuje, že by měla platit zásada „znečišťovatel platí“, a to především pro výrobní proces, ale rovněž by měla motivovat k lepším postupům při předepisování léků a k odpovědnému chování spotřebitelů; se znepokojením konstatuje, že léčiva uvolňovaná do životního prostředí rozmetáváním chlévské mrvy, znečištěním vody nebo nesprávnou likvidací se podílejí na budování antimikrobiální rezistence; vyzývá Komisi, aby za účelem snížení negativních dopadů léčivých přípravků na životní prostředí zvážila možnost uplatnění rozšířené odpovědnosti výrobce;
4.

poukazuje na to, že tato dohoda vysílá pozitivní signál mezinárodnímu společenství, včetně mnohostranných institucí; vítá vysokou úroveň ochrany, která tato dohoda poskytuje 100 evropským a 100 čínským označením původu a která přesahuje stávající úroveň ochrany poskytovanou dohodou WTO o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví, zejména pokud jde o potraviny, vína a lihoviny; bere na vědomí, že čtyři roky po vstupu této dohody v platnost by se měla ochrana rozšířit na dalších 175 zeměpisných označení z EU i z Číny; konstatuje, že EU chrání více než 3 300 zeměpisných označení; vyzývá Komisi, aby tuto dohodu v následujících letech rychle rozšířila na co nejvíce zeměpisných označení, která splňují příslušná kritéria, včetně produktů rybolovu a akvakultury se zeměpisným označením; dále vyzývá Komisi, aby Parlament řádně informovala o vývoji jednání o rozšíření této dohody; připomíná, že znění dohody bylo finalizováno dříve, než ve Spojeném království Velké Británie a Severního Irska přestaly platit smlouvy EU, a že schválené seznamy proto uvádějí i osm produktů ze Spojeného království; naléhavě vyzývá Komisi, aby po skončení přechodného období neprodleně konzultovala členské státy a tyto produkty nahradila produkty, které pocházejí z členských států EU;
54.

zdůrazňuje, že stále závažnější riziko pro finanční stabilitu představují ekologické a klimatické katastrofy, a proto obezřetnostní regulace a dohled musí tato dlouhodobá rizika lépe začleňovat do svých hodnocení; domnívá se, že ECB by měla ve své činnosti více dbát na boj proti změně klimatu a podporu udržitelnosti, aniž by se přitom odchylovala od svého mandátu a své nezávislosti a aniž by hrozilo, že přestane plnit úlohu strážce finanční a měnové stability; připomíná prohlášení prezidentky ECB, že banka podporuje rozvoj taxonomie jako způsob snadnějšího začleňování environmentálních aspektů do portfolií centrálních bank; poukazuje na to, že Eurosystém nedávno reagoval velmi ambiciózním způsobem na veřejné konzultace Komise o nové verzi strategie pro udržitelné financování a přezkumu směrnice o vykazování nefinančních informací; prohlásil totiž, že hlavním hybatelem změny směřování finančních toků směrem k udržitelným hospodářským činnostem mohou být a měly by být tržní síly; vítá výzvy Evropské centrální banky a sítě centrálních bank a regulačních orgánů pro ekologizaci finančního systému, aby finanční regulační orgány lépe posuzovaly finanční rizika související s udržitelností;
13.

má-li se zajistit dosažení cílů odvětvové podpory stanovených v článku 5, aniž by byly dotčeny jiné činnosti, doporučuje následující prioritní strategická opatření: — zlepšit sledování, kontrolu a dohled prostřednictvím rychlé modernizace střediska pro sledování rybolovu, přičemž je nutné aktualizovat zejména software pro sledování polohy plavidel v rybolovné oblasti Senegalu přes satelit (mimo jiné prostřednictvím VMS) za odpovídajících technických podmínek a zajistit možnost zasílat rybářské deníky elektronicky, — podporovat úsilí Senegalu v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu prostřednictvím systému kontrol plavidel připlouvajících do dakarského přístavu, — vytvořit vědecké kapacity a shromažďovat vědecké údaje s cílem umožnit senegalským orgánům přijímat rozhodnutí na základě nejlepšího dostupného vědeckého posouzení rybích populací a urychleně zahájit plánovaný oceánografický průzkum s cílem zajistit intenzivnější vědecké sledování rybolovu hlubinných druhů žijících při dně a rozšíření poznatků o mořských a pobřežních ekosystémech, — podpořit důstojné pracovní podmínky pro všechny rybáře a veškerou činnost související s rybolovem, zejména pro ženy, na základě širšího shromažďování údajů o rozdílech mezi ženami a muži, posilováním postavení žen a upevňováním jejich úlohy a vedoucího postavení v organizacích pro rybolov a akvakulturu, — zavést opatření na podporu většího zhodnocení produktů rybolovu prostřednictvím horizontálního programu budování kapacit hospodářských subjektů v tomto odvětví, — podporovat drobný pobřežní rybolov a pobřežní komunity v Senegalu, mj. na základě vytváření pracovních míst a rozvoje infrastruktury související s rybolovem, která by podporovala tradiční drobný rybolov a umožnila rozvoj odvětví rybolovu, — zavést programy základního a odborného vzdělávání pro vědecké pozorovatele a námořníky (odbornou přípravu v oblasti rybolovných technik, ale také bezpečnosti na palubě atd.) se zvláštním důrazem na vzdělávání mladých rybářů a žen, kteří hrají důležitou úlohu v oblasti marketingu a zpracování ryb a jejichž obživa a práce závisí na odvětví rybolovu, — s cílem zajistit realizaci plánovaných reforem politiky v tomto odvětví provádět spolu s partnery, mj. s Unií, v rámci charty odvětvové politiky pro rozvoj rybolovu a akvakultury na období 2016–2023 přijaté Senegalem každoroční společné hodnocení, — více se snažit o to, aby při poskytování odvětvové podpory ze strany Senegalu nedocházelo z důvodu obtíží při uplatňování správních mechanismů v rámci nakládání s finančními prostředky k prodlení, — zajistit větší zviditelnění akcí financovaných Unií a podporovat řádné chápání konkrétních přínosů protokolu k rozvoji odvětví ze strany rybářských komunit a občanské společnosti, — rozšířit opatření, jejichž cílem je přilákat do odvětví rybolovu mladé lidi;
7.

konstatuje, že do jednání dosud nebylo v dostatečné míře zapojeno seychelské odvětví rybolovu, a to ani pokud jde o drobné rybáře; vyzývá k maximálnímu zvýšení účasti místních komunit a subjektů zainteresovaných na rybolovu a k co možná největšímu rozvoji dialogu s nimi, a to jejich informováním a systematickým zapojováním do provádění dohody SFPA, jejího protokolu a jejich verzí platných pro další období, s cílem zajistit, aby zájmy a rozvoj seychelského odvětví rybolovu nebyly dohodou SFPA mezi EU a Seychelskou republikou ohroženy, a zabránit narušení drobného místního rybolovu;
18.

vyzývá proto Komisi, aby navrhla odvážný politický rámec pro budoucí evropskou politiku v oblasti vzdělávání, který by změnil Evropský prostor vzdělávání z volné vize založené na obecných zásadách v konkrétní pracovní program zahrnující soubor měřitelných cílů, mezi něž patří to, aby se nejpozději do roku 2025 v Unii zavedlo automatické vzájemné uznávání kvalifikací, diplomů a studijních pobytů v zahraničí; naléhavě vyzývá Komisi, aby zaujala podobně odvážný přístup k modernizovanému akčnímu plánu digitálního vzdělávání a aby od souboru nesourodých opatření přešla k plnohodnotné strategii pro digitální dovednosti a vzdělávání; trvá na tom, aby Komise aktivně zapojovala Parlament do všech fází tvorby politik;
19.

vítá druhou fázi konzultací Komise se sociálními partnery zaměřených na evropský rámec pro minimální mzdy; konstatuje, že důstojné mzdy jsou důležité pro spravedlivé pracovní podmínky a pro prosperující sociálně tržní hospodářství; vyzývá členské státy, aby zajistily mzdy umožňující důstojný život nad prahem chudoby pro všechny pracovníky prostřednictvím kolektivních smluv nebo pomocí vnitrostátních právních předpisů; je přesvědčen, že posílení kolektivního vyjednávání je jedním z nejlepších způsobů, jak podpořit důstojné mzdy v rámci EU; vyzývá Komisi, aby pojmenovala překážky bránící sociálnímu dialogu v EU a předložila evropský rámec pro minimální mzdy s cílem odstranit chudobu pracujících v souladu s vnitrostátními zvyklostmi a s náležitým ohledem na autonomii vnitrostátních sociálních partnerů a dobře fungující modely kolektivního vyjednávání; zdůrazňuje, že žádná iniciativa nesmí poškodit autonomii sociálních partnerů ani stanovování mezd v systémech kolektivního vyjednávání; požaduje koordinovaný přístup na úrovni EU, aby se zabránilo nezdravé soutěži ve snižování nákladů práce a posílila se vzestupná sociální konvergence pro všechny; dále zdůrazňuje, že mzdy by měly pracovníkům umožňovat naplnění jejich potřeb a potřeb jejich rodin a že každý pracovník v Unii by měl dostávat mzdu umožňující důstojný život; v tomto ohledu žádá Komisi, aby prostudovala, jak zjistit, co by mzda umožňující důstojný život mohla zahrnovat a jak by měla být měřena, což by mohlo sloužit jako referenční nástroj pro sociální partnery;
(14)

Všechny vysoce rizikové systémy umělé inteligence by měly být uvedeny na vyčerpávajícím seznamu v příloze k tomuto nařízení. S ohledem na rychlý technický rozvoj a vývoj trhu a také na odborné znalosti, které jsou nutné k příslušnému přehodnocení systémů umělé inteligence, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, aby mohla měnit toto nařízení, pokud jde o druhy systémů umělé inteligence, které představují vysoké riziko, a kritická odvětví, v nichž se používají. Komise by měla na základě definic a ustanovení podle tohoto nařízení zavčas, minimálně však každých šest měsíců, přehodnocovat jeho přílohu a v případě nutnosti ji na základě aktů v přenesené pravomoci měnit. Komise by měla zahájit hodnocení případné vysoké rizikovosti systému umělé inteligence souběžně s posouzením bezpečnosti produktu, aby se zabránilo tomu, že by byl vysoce rizikový systém umělé inteligence schválen pro trh, ale ještě nebyl klasifikován jako vysoce rizikový, a tudíž by byl provozován bez povinného pojistného krytí. Aby měly společnosti a výzkumné instituce dostatečnou jistotu pro plánování a investice, změny kritických odvětví by měly být prováděny pouze každých dvanáct měsíců. Pokud provozovatelé pracují na nové technologii, produktech nebo službách, které spadají pod některé ze stávajících kritických odvětví uvedených v příloze a které by později mohly být klasifikovány jako vysoce rizikový systém umělé inteligence, by o tom měly informovat Komisi.
11.

doporučuje, aby členské státy zřídily nezávislé orgány pro řešení sporů, jejichž úkolem by bylo řešit spory ohledně moderování obsahu; zastává názor, že s cílem chránit anonymní zveřejňování obsahu a obecný zájem, by měl mít možnost napadnout rozhodnutí o moderování obsahu nejen uživatel, který nahrál obsah, jenž je předmětem sporu, ale tuto možnost by měla mít také třetí strana s oprávněným zájmem konat, například veřejný ochránce práv; potvrzuje, že uživatelé by měli mít právo na další přístup ke spravedlnosti;
17.

konstatuje, že co se týče používání neosobních dat technologiemi umělé inteligence, je třeba posoudit zákonné používání děl chráněných autorským právem a dalších souvisejících a přidružených dat, včetně již existujícího obsahu, vysoce kvalitních datových souborů a metadat z hlediska stávajících pravidel týkajících se omezení a výjimek v oblasti ochrany autorských práv, jako je výjimka týkající se vytěžování textů a dat, stanovených ve směrnici o autorském právu a právech s ním souvisejících na jednotném digitálním trhu; požaduje další vyjasnění, pokud jde o ochranu údajů podle autorského práva a případnou ochranu ochranných známek a průmyslových vzorů pro díla generovaná autonomně prostřednictvím aplikací umělé inteligence; domnívá se, že by mělo být podporováno dobrovolné sdílení neosobních údajů mezi podniky a odvětvími na základě spravedlivých smluvních ujednání, včetně licenčních smluv; upozorňuje na problémy v oblasti práv duševního vlastnictví vyplývající z vytváření tzv. deep fakes na základě zavádějících, zmanipulovaných nebo jednoduše nekvalitních dat bez ohledu na to, zda takové deep fakes obsahují data, jež mohou být chráněna autorským právem; vyjadřuje znepokojení nad možností využití masivní manipulace občanů k destabilizaci demokracie a požaduje zvýšit informovanost a mediální gramotnost a také zpřístupnění naléhavě potřebné technologie umělé inteligence k ověřování faktů a informací; domnívá se, že kontrolovatelné neosobní záznamy údajů používaných během životního cyklu technologií založených na umělé inteligenci v souladu s pravidly pro ochranu údajů by mohly usnadnit sledování používání děl chráněných autorským právem, a tím lépe chránit držitele práv a přispět k ochraně soukromí; zdůrazňuje, že by technologie umělé inteligence mohly být užitečné při prosazování práv duševního vlastnictví, ale vyžadovaly by lidskou kontrolu a záruku, že veškeré rozhodovací systémy založené na umělé inteligenci budou plně transparentní; zdůrazňuje, že žádný budoucí režim umělé inteligence nesmí ve veřejných nabídkových řízeních obcházet možné požadavky na technologie s otevřeným zdrojovým kódem nebo bránit vzájemné propojenosti digitálních služeb; konstatuje, že systémy umělé inteligence jsou založeny na softwaru a opírají se statistické modely, které mohou obsahovat chyby; zdůrazňuje, že výstup vytvořený umělou inteligencí nesmí být diskriminační a že jedním z nejúčinnějších způsobů, jak omezit předpojatost systémů umělé inteligence, je zajistit – v míře možné podle práva Unie –, aby pro účely odborné přípravy a strojového učení bylo k dispozici maximální množství neosobních údajů; vyzývá Komisi, aby zvážila využívání veřejně dostupných údajů pro tyto účely;
40.

domnívá se, že aby bylo zaručeno řádné prosazování aktu o digitálních službách, je nutné, aby v rámci jednotného digitálního trhu došlo ke sjednocení dohledu nad dodržováním příslušných postupů, procesních záruk a povinností týkajících se transparentnosti uvedených v aktu; podporuje v této souvislosti přísné a nesmlouvavé prosazování aktu ze strany nezávislého unijního orgánu dohledu, který by měl pravomoc ukládat pokuty na základě posouzení jasně definovaných souboru faktorů, jako je úměrnost, technická a organizační opatření a zanedbání povinnosti; domnívá se, že by to mělo zahrnovat možnost ukládat pokuty, které by se odvíjely od procentního podílu z celoročního celosvětového obratu dané společnosti;
144.

zdůrazňuje, že je důležité vytvořit etický kodex chování, který by byl základem pro zavádění zbraňových systémů na bázi umělé inteligence do vojenských operací a který by byl podobný stávajícímu regulačnímu rámci zakazujícímu nasazování chemických a biologických zbraní; je toho názoru, že Komise by měla iniciovat vytvoření norem pro používání zbraňových systémů založených na umělé inteligenci ve válce v souladu s mezinárodním humanitárním právem a že Unie by měla usilovat o mezinárodní přijetí takovýchto norem; domnívá se, že by se Unie měla zapojit do diplomacie v oblasti umělé inteligence na mezinárodních fórech s podobně smýšlejícími partnery, jako je skupina G7, G20 a OECD;
A.

vzhledem k tomu, že kritérium vízové vzájemnosti jako jedno z kritérií, jimiž se řídí vízová politika EU, je obecně chápáno tak, že na občany EU by se při cestě do určité třetí země měly vztahovat stejné podmínky jako na státní příslušníky této třetí země při cestě do EU;
24.

domnívá se, že posílení plurality sdělovacích prostředků a jejich nezávislosti by mělo být prioritou Unie a Moldavské republiky v jejich partnerských vztazích a že by se to mělo náležitě odrážet i v přidělených finančních prostředcích; vyzývá Komisi, aby zvýšila podporu nezávislých sdělovacích prostředků, a to i v regionech; naléhavě vyzývá moldavské orgány, aby přestaly využívat pandemii COVID-19 k přijímání opatření, která omezují svobodu projevu a schopnost sdělovacích prostředků nezávisle a objektivně informovat o celkovém dopadu koronavirové krize na společnost; vyjadřuje znepokojení nad šířením falešných zpráv a dezinformací v Moldavské republice během koronavirové krize a poukazuje na to, že je třeba, aby místní orgány i Unie rozvíjely zvláštní programy s cílem podporovat mediální gramotnost, bojovat proti dezinformacím a podporovat kvalitní a ověřený mediální obsah;
—

s ohledem na souhrnnou zprávu Evropské migrační sítě z roku 2017 nazvanou „The effectiveness of return in EU Member States: challenges and good practices linked to EU rules and standards“ („Účinnost navracení v členských státech EU: výzvy a osvědčené postupy spojené s pravidly a normami EU“),
4.

poukazuje na to, že je třeba dodržovat pravidla schengenského acquis prostřednictvím lepší koordinace příslušných opatření v schengenském prostoru, zejména v přeshraničních regionech, a vyhnout se roztříštěným přístupům v členských státech; zdůrazňuje, že opatření omezující volný pohyb by měla zůstat výjimkou; zdůrazňuje, že omezení volného pohybu by mělo být nahrazeno cílenými opatřeními v souladu se zásadami proporcionality a nediskriminace; vybízí členské státy, aby tato omezení zmírnily; připomíná, že je důležité obnovit plně funkční schengenský prostor bez kontrol na vnitřních hranicích;
85.

zdůrazňuje význam komplexní a účinné celkové správy průmyslové transformace, která zajistí soulad s příslušnými unijními právními předpisy a strategiemi, a zejména s cíli Zelené dohody pro Evropu, která má zásadní význam pro její úspěch; vítá skutečnost, že Komise určila 14 ekosystémů a inkluzivní přístup, který sdružuje všechny subjekty působící v hodnotovém řetězci s cílem podpořit vedoucí postavení Evropy ve strategických odvětvích a konkurenceschopnost v celosvětovém měřítku; zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby malé a střední podniky prosperovaly v rámci každého ekosystému; poukazuje na to, že je třeba zajistit transparentnost identifikovaných průmyslových ekosystémů, zejména pokud jde o kritéria, která je třeba splnit, aby subjekt mohl být považován za součást ekosystému, přesné rozdělení podle typu aktérů v jednotlivých identifikovaných ekosystémech a informace o výsledcích a projednávaných tématech, a připomíná také úlohu průmyslového fóra a aliancí ve vztahu k těmto ekosystémům; zdůrazňuje, že občanská společnost, organizace spotřebitelů a odbory by měly být přiměřeným způsobem zapojeny do určování jak zastřešujících, tak odvětvových průmyslových strategií a priorit; zdůrazňuje, že ekosystémy by měly zahrnovat veškeré vazby na hodnotové řetězce, včetně malých a středních podniků, a důrazně připomíná, že malé a střední podniky hrají nedílnou úlohu při vytváření průmyslových aliancí a jejich výrobních řetězců; zdůrazňuje, že jsou zapotřebí odpovídající finanční nástroje pro aliance;