CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 26.10.2009 
SEK(2009) 1405 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Souhrn posouzení dopad ů 
 
Průvodní dokument ke 
 
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
 
Boj proti HIV/AIDS v Evropské unii a v sousedních zemích, 2009–2013 
  
{KOM(2009) 569 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 1403} {SEK(2009) 1404} 
 
CS 2   CS 1. V YMEZENÍ PROBLÉMU  
S ohledem na nejnov ější zjištění o HIV/AIDS, p ředběžné posouzení ak čního plánu na období 
2006–2009 a konzultace se zú častněnými stranami je t řeba řešit tyto otázky:  
1.1. Nespln ění politických závazk ů 
Nehledě na určitý pokrok nebyly n ěkteré dohodnuté politické  závazky dosud spln ěny. 
Mezinárodní spole čenství stále usiluje o spln ění dohodnutých úkol ů a uskute čnitelných cíl ů 
(všeobecný p řístup k prevenci, lé čbě, péči a podpo ře), ale ob čanská spole čnost není 
systematicky zapojena do rozvoje, provád ění a monitorování politik ve všech členských 
státech a sousedních zemích. 
1.2. Chyb ějící údaje v centralizovaném systému EU pro monitorování a podávání 
zpráv  
Evropské st ředisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) dosáhlo pokroku v činnostech 
dozoru v oblasti HIV/AIDS. K získání celkového obrazu epidemie však dozor pot řebuje 
údaje, které jsou více kompletní,  porovnávatelné a kompatibilní.  
1.3. Nedokonalá preventivní a lé čebná činnost a možné snížení rozpo čtů na 
zdravotnictví 
Strategie prevence nejsou dostate čně účinné. V Evrop ě stále existuje vysoký po čet osob 
žijících s HIV/AIDS, u nichž onemocn ění dosud nebylo diagnostikováno. Poradenství 
a dobrovolné testování jsou d ůležitými nástroji prevence HIV, nejsou však dosud dostupné 
v celé Evrop ě. To platí i pro p řístup k lé čbě, péči a podpo ře. Příslušná opat ření musí být 
zaměřena na zvlášt ě postižené skupiny (nap ř. injekční uživatele drog, muže s homosexuálními 
styky a přistěhovalce z oblastí s vysokou prevalencí nemoci). 
Nemoc se zm ěnila ze smrtelné hrozby na chronické onemocn ění; podpora je v Evrop ě 
i v sousedních zemí stále rozdílná a zdaleka není univerzální1. Přetrvávají mezery ve 
znalostech.  
Přetrvávají mezery ve znalostech, pokud jde o následující oblasti: 
i) sociální v ědy a zejména aspekty p řenosu HIV spojené se vzorci chování,  
ii) sociáln ě-ekonomická analýza nákladové efektivnosti prevence, 
iii) vývoj a použití nových technologií prevence, iv) přeshraniční rozměr problematiky v EU i v sousedních zemích, 
v) intenzivní biomedicínský výzkum v oblasti lé čby a vakcín. 
1.4. Znepokojivý vývoj v n ěkterých východoevropských zemích 
Východní Evropa ( členské zem ě EU v Pobaltí, Ukrajina, Moldavská republika a Ruská 
federace) je jedním ze sv ětových region ů, kde dochází ke znepokojivému ší ření HIV, často 
společně se souvisejícími infekcemi, jako jsou (multi rezistentní) tuberkulóza nebo hepatitida.  
                                                
 
1 Náklady na antiretrovirovou lé čbu HIV a lé čbu symptom ů spojených s AIDS mohou být významné a 
náklady na antiretrovirovou lé čbu jsou pouze zlomkem celkových náklad ů na léčbu osob s rozvíjející se 
nemocí a následnou pé či o ně. 
 
CS 3   CS 2. ZDŮVODNĚNÍ OPAT ŘENÍ NA EVROPSKÉ ÚROVNI  
Řešení problematiky HIV/AIDS na úrovni EU je sou částí celkové zdravotní a sociální 
politiky, která se soust řeďuje na prevenci a nové strategie zam ěřené na osoby žijící 
s HIV/AIDS a rizikové populace s cílem snížit ší ření infekcí do EU.  
2.1. Subsidiarita 
Členské státy EU a sousední zem ě mají při ochraně a zlepšování zdraví svých ob čanů prvotní 
zodpovědnost. Článek 152 Smlouvy o ES vyžaduje vysoký stupe ň ochrany lidského zdraví p ři 
vymezení a provád ění všech politik a činností Spole čenství.  
2.2. Kritérium pot řebnosti 
HIV/AIDS je p řenosná nemoc, proti kter é je nutné bojovat prost řednictvím koordinace úsilí 
národních vlád. P řeshraniční pohyby mají vliv na ší ření HIV, ale volný pohyb osob je 
základní politický pilí ř EU.  
V současnosti žije v EU zhruba 64 milion ů přistěhovalců ze zemí, které nejsou členy EU. 
I když tito p řistěhovalci do EU p řicházejí z velmi rozdílných zemí, podílejí se významným 
způsobem na po čtu nových heterosexuálních p řenosů infekce HIV. U t ěchto osob je také 
riziko sociálního vylou čení, což m ůže znamenat jejich omezený p řístup k testová ní, prevenci, 
léčbě, péči a podpoře.  
EU potřebuje harmonizovaný systém dozoru, aby mohla sledovat epidemiologický vývoj 
a pomáhat členským stát ům při přijímání p řiměřených opat ření v oblasti ve řejného zdraví. 
Aby mohla EU uplatnit úspory z rozsahu, pot řebuje spole čný výzkumný program. Vzhledem 
k vysoké prevalenci HIV/AIDS v n ěkterých sousedních zemích je v zájmu EU s t ěmito 
zeměmi spolupracovat.  
2.3. P řidaná hodnota opat ření na úrovni EU  
Komise by m ěla nadále hrát významnou roli p ři koordinaci boje proti HIV/AIDS v celé 
Evropě. Infekcím HIV lze p ředcházet. Aby p řispěla k výměně myšlenek a p řístupů, poskytuje 
Komise solidní v ědomostní základnu, fórum pro diskusi a vým ěnu zkušeností mezi členskými 
státy. Samotné členské státy mohou st ěží udržovat tento typ p řeshraniční spolupráce. 
EU by mohla za členit HIV jako problematiku ve řejného zdraví do p říslušných politik EU, 
kterými jsou zejména volný pohyb osob, lidská práva, výzkum a nediskriminace. Zem ě pak 
mohou mít ze slad ění svých vlastních politik s evropskými osv ědčenými postupy prosp ěch. 
3. C ÍLE OPAT ŘENÍ 
Všeobecným cílem je p řispět k prevenci a ke snížení výskytu lidských nemocí vyplývajících 
z infekcí HIV a k odstra ňování příčin ohrožení lidského zdraví v souladu s článkem 152 
Smlouvy o ES, jakož i ke zlepšení  kvality života osob žijících s HIV/AIDS a osob, které jsou 
nejvíce vystaveny riziku infekce.  
3.1. Specifickými cíli jsou:  
a) Udržovat politické vede ní a závazky a zapojení zú častněných stran;  
 
CS 4   CS b) prost řednictvím monitorování zlepšovat úrove ň epidemiologických údaj ů 
o HIV/AIDS;  
c) podporovat členské státy EU a sousední zem ě při vytváření opatření v oblasti 
veřejného zdraví, která mají za cíl: 
– soust ředit vnitrostátní strategie na nejrizikov ější skupiny obyvatel, 
– zlepšovat životní podmínky osob, u kt erých je vysoké riziko infikování 
HIV, a zabezpe čit všeobecný p řístup k prevenci, lé čbě, péči a podpoře,  
– přizpůsobit vnitrostátní strategie k řešení otev řených otázek 
(nediagnostikované p řípady, nové metody prevence, nové možnosti lé čby 
atd.), 
– navzdory sou časné hospodá řské krizi zabezpe čit na problematiku 
HIV/AIDS vy členění dostate čných finan čních prost ředků; 
d) doplnit nedostate čné vědomosti, pokud jde o vývoj lé čby, vakcín 
a mikrobicid ů, výzkum v oblasti ve řejného zdraví, etolog ii a socio-ekonomické 
analýzy.  
4. V ARIANTY OPAT ŘENÍ 
K dosažení výše uvedených cíl ů byly porovnány t ři varianty.  
4.1. Varianta 1: Základní scéná ř – bude se pokra čovat v provád ění současného 
akčního plánu a provede se zhodnocení 
Původní „základní scéná ř“ by spo číval v rozší ření délky p ůsobnosti sou časného ak čního 
plánu a v pokra čování zahájených opat ření. Tato varian ta by zachovala po litickou podporu ze 
strany EU a umožnila Komisi a zú častněným stranám dokon čit probíhající činnosti 
a pokračovat v činnostech, které jsou úsp ěšné. Pro sledování výsledk ů by mohly být zavedeny 
ukazatele, aby bylo možné uceleným zp ůsobem zhodnotit sou časný akční plán. Činnosti 
dozoru a výzkumu by pokra čovaly, přičemž základem by byly stávající priority a nástroje. 
4.2. Varianta 2: EU by nem ěla v oblasti HIV/AIDS ani politiku, ani ak ční plán  
Komise by nep ředložila novou iniciativu tý kající se boje proti HI V/AIDS. Komise by se 
soustředila na existující činnosti a programy financování, jako jsou výzkumné programy, 
program v oblasti zdraví, Evr opský sociální fond, nástroj ev ropské politiky sousedství 
(ENPI), externí politiky v oblasti HI V, a na technickou podporu prost řednictvím 
specializovaných agentur, jako je Evropské st ředisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) 
nebo Evropské monitorovací centrum pr o drogy a drogovou závislost (EMCDDA). Bez 
nového ak čního plánu EU pro boj proti HIV/AIDS by však mohlo dojít k p řerozdělení 
finančních prost ředků určených na HIV. ECDC by dále vykoná valo dozor, aniž by se braly 
v úvahu nové, odsouhlasené pot řeby strategie.  
 
CS 5   CS 4.3. Varianta 3: Nová politika Komise a nový ak ční plán se p řipojí k sou časným 
opatřením  
Ze strany Komise by p řišel obnovený politický signál, že problematika HIV/AIDS z ůstane 
mezi politickými programy. Stanovila by hlavní priority opat ření v boji proti HIV/AIDS 
v celé Evrop ě. Nová politika Komise by vyty čila hlavní sm ěry a útvary Komise a zú častněné 
subjekty by mohly v rámci expertní skupiny  typu „think tank“ pr o HIV/AIDS a Fóra 
občanské spole čnosti vypracovat podrobný opera ční akční plán, v četně ukazatelů k hodnocení 
dosaženého pokroku. Tato varianta by odpovídala novému zjišt ěnému vývoji a problematice 
(prevence, prioritní regiony, prioritní skupiny obyvatel). Činnost EU a zú častněných subjekt ů 
by byla založena na prvním ak čním plánu EU na období 2006–2009 a d ůraz by se p řesunul na 
potřebné oblasti, jako je prevence, lé čba a výzkum.  
4.4. Varianta 4: Odmítnuté varianty 
Právní p ředpisy:  HIV/AIDS je zdravotní a sociál ní problém s významným politickým 
rozměrem, ale ve Smlouv ě o ES není žádný právní základ pro specifickou sm ěrnici či nařízení 
pro boj proti HIV/AIDS. Členské státy a sousední zem ě vypracovávají své vnitrostátní plány a 
programy; tyto vnitrostátní p řístupy však z velké míry využívají osv ědčené postupy, 
zkušenosti a řešení založená na v ědeckých poznatcích. 
Kampaň: Evropská kampa ň ohledně HIV by se nemohla zabývat celou škálou možných 
situací a mít ohled na citlivé kulturní od lišnosti v jednotlivých zemích Evropy. Nebyla by 
účelná pro všechny rizikové populac e, a proto by nebyla nákladov ě efektivní, ani ú činná. 
5. A NALÝZA DOPAD Ů 
5.1. Varianta 1: Základní scéná ř – bude se pokra čovat v provád ění současného 
akčního plánu  
Hospodářské dopady 
Přímé náklady pro EU  by pravd ěpodobně byly přibližně stejné jako v p ředchozím období 
(2006–2009). Zhodnocení  zahrnuté v této variant ě by umožnilo zm ěřit dopad úsilí EU 
i členských stát ů na epidemii. 
Tato varianta by znamenala kontinuitu a podnítila by pokra čující vysoké investice ze strany 
různých zúčastněných subjekt ů. 
Výdaje na činnosti financované z národních rozpo čtů by zůstaly pravd ěpodobně stabilní 
v porovnání s obdobím 2006–2009. Žádná z činností v rámci tohoto ak čního plánu by nebyla 
pro žádný subjekt zavazující.  
Schválený ak ční plán, podpo řený silným politickým závazkem, ú činné sdílení osv ědčených 
postupů a solidní v ědomostní základna by omezily neú činná řešení a zdvojování úsilí a mohly 
by podpořit plánování na vnitrostátní úrovni. 
V období hospodářského útlumu  se nicmén ě předpokládá, že vnitros tátní výdaje na 
zdravotnictví budou omezeny, zejména v krátkodobém a st řednědobém horizontu. Hrozí, že 
výdaje spojené s HIV/AIDS by m ohly sledovat tento vývoj. Nep ředpokládají se dodate čné 
 
CS 6   CS náklady členských stát ů, pokud jde o podávání zpráv, protože dozor vykonávaný ECDC je 
financován z rozpo čtu EU. 
Sociální dopady  
Tato varianta by zlepšila p řístup k prevenci, lé čbě a péči a měla by tak kladný dopad 
v sociální oblasti. Ú činné programy prevence pomáhají snížit další p řenos HIV . Prevence, 
včasnější diagnóza a lé čba mohou zastavit nebo oddálit rozvoj nemoci a umožnit tak 
nemocnému, aby z ůstal v práci , což může zlepšit kvalitu života osob žijících s HIV/AIDS . 
Dozor vykonávající ECDC  by bez nové politiky EU nebylo schopno plnit nové úkoly 
a požadavky v oblasti poskytování údaj ů.  
5.2. Varianta 2: EU by nem ěla v oblasti HIV/AIDS ani politiku, ani ak ční plán  
Hospodářské dopady 
Přímé náklady pro EU  by se pravd ěpodobně snížily, i když nikoliv výrazn ě. Politická 
a finanční podpora by mohla být mén ě účinná, z důvodu neexistence politického vedení p ři 
stanovení priorit. Neexistence politické mo tivace pro spolupráci v boji proti HIV/AIDS v 
rámci EU by mohla ovlivnit programové ro ční priority a zvýhodnit jin é priority podporované 
politikou EU, než jsou priority boje pr oti HIV/AIDS. Vzhledem k tomu, že ro čně na světě 
přibývá 2,7 milionu nových infekcí HIV a je pot řebné očkování nebo lé čba, zdá se to být 
obtížně zdůvodnitelné. 
Snížení d ůrazu na boj proti HIV/AIDS jako prioritní oblasti by m ělo také vážné dopady na 
různé zúčastněné subjekty , které provád ějí výzkum, poskytují služby, vzd ělávání a zajiš ťují 
podpůrné činnosti. V ekonomické krizi by absen ce politického závazku na úrovni EU nebyla 
nutně nahrazena  dvoustrannou nebo mnohostrannou spoluprací bez ú časti EU.  
Klíčovým problémem této varianty by byl vys laný politický signál.  Snižování rozpo čtu na 
zdravotnictví ohrožuje zvlášt ě programy prevence  HIV/AIDS. Omezení prevence by mohlo 
znamenat zvýšení nákladů na zdravotnictví  vzhledem k v ětšímu počtu infekcí a vyšším 
nákladům na léčbu a mělo by i dopady v sociální a hospodá řské oblasti a na trhu práce. 
Nepředpokládají se dodate čné náklady členských stát ů, pokud jde o podávání zpráv a dozor .  
Sociální dopady  
S touto variantou je spojené riziko, že bez politické podpory ze strany Komise m ůže být boj 
proti HIV/AIDS n ěkterými mechanismy financování opomenut. 
Je obtížné říci, jaká dopl ňková opat ření by členské státy a zú častněné subjekty p řijímaly bez 
politického vedení EU. Je možné p ředpokládat, že mezinárodn ě dohodnuté cíle  by nebyly 
dosaženy ve všech evropských zemích. To by mohlo vést k negativním sociálním dopad ům 
a zvýšení prevalence HIV/AIDS.  
Snížil by se potenciál posilovat nevládní organizace , které chrání ohrožené skupiny osob 
v EU a sousedních zemích.  
Tato varianta by pro zachování sp olupráce v rámci celé Evropy pravd ěpodobně nebyla 
dostatečně účinná, zejména pokud by hlavními cíli bylo řešení nových úkol ů nebo sociální 
 
CS 7   CS problematiky . Obdobn ě jako ve variant ě 1 by dozor vykonávaný ECDC  nemohl pokrýt 
nové úkoly a požadavky v oblasti poskytování údaj ů. 
5.3. Varianta 3: Nová politika a nový ak ční plán EU se p řipojí k sou časným 
opatřením  
Hospodářské dopady 
V rámci této varianty by úkoly p ři provádění nového ak čního plánu byly rozd ěleny mezi 
všechny dot čené zúčastněné subjekty.  
Přímé náklady pro EU  by pravd ěpodobně byly obdobné jako v p ředchozím období (2006–
2009). Při politické podpo ře a zvýšené orientac i na nové úkoly a sm ěry vývoje by se mohla 
zlepšit účinnost opat ření a zdroje by mohly být p řevedeny na ú čelnější činnosti. Plánované 
zhodnocení  by umožnilo zm ěřit dopad úsilí EU i členských stát ů na epidemii. Tato varianta 
zachovává boj proti HIV/AIDS jako prioritu na úrovni EU, p řičemž je zd ůrazněna kontinuita. 
Také by to motivovalo různé zúčastněné subjekty,  které provád ějí výzkum a poskytují 
služby a vzd ělávání. 
U této varianty by výdaje na činnosti financované z národních rozpo čtů zůstaly 
pravděpodobně stejné jako v období 2006–2009. Žádná z činností by nebyla pro žádný 
subjekt zavazující. D ůraz na nové priority by nicmén ě mohl vést k přerozdělení národních 
zdrojů ve prospěch nových metod prevence, v ětší zacílení na nejrizikov ější skupiny a siln ější 
východoevropskou p řeshraniční spolupráci, což by znamenalo nákladov ě účinnější činnost. 
Hospodá řský útlum by mohl nep říznivě ovlivnit pomoc spojenou s bojem proti HIV/AIDS 
a ohrozit programy prevence  v důsledku potenciálního omezení v rozpo čtu na zdravotnictví. 
Varianta 3 by povzbudila členské státy a sousední zem ě k zachování ve řejných výdaj ů 
zaměřených na nejrizikov ější populace a k p řidělení zdroj ů na nákladov ě nejefektivn ější 
činnosti v oblasti zdravotnictví.  
Zlepšená úrove ň podávání zpráv a dozoru  může mít za následek dodate čné náklady u velmi 
malého po čtu zemí, které ješt ě nezasílají dostate čné údaje do ECDC. Pro ostatní zem ě 
nevznikne žádná dodate čná finanční zátěž. Tyto zem ě budou mít prosp ěch z lepšího plánování 
založeném na lepších úda jích, což obvykle bývá nákladov ě efektivní. 
Sociální dopady  
Sdělení Komise a její ak ční plán by zd ůraznily kontinuitu  a politickou v ůli splnit stávající  
mezinárodní závazky.  Byly by stanoveny p řesné cíle a tato vari anta by mohla vyústit v lepší 
přidělování zdroj ů a účinnější infrastruktury na vnitrostátní úrovni. 
Varianta 3 by m ěla mít kladný dopad na občanskou spole čnost, osoby postižené 
HIV/AIDS a příslušná odv ětví. Díky siln ějšímu politickému vedení a zapojení ob čanské 
společnosti by m ěla zlepšit životní podmínky všech osob postižených touto nemocí.  
 
CS 8   CS Tato varianta by umožnila: 
– podpořit úsilí o řešení sociálních problém ů spojených s HIV/AIDS, týkajících se 
stigmatizace, diskriminace a ne respektování lidských práv,  
– posílit ob čanskou spole čnost, která je v boji proti HIV/AIDS nepostradatelná,  
– sledovat rozší ření epidemie a souvisejících infekcí, jako je tuberkulóza, hepatitida a jiné 
sexuálně přenosné infekce, a to  na vnitrostátní i p řeshraniční úrovni,  
– nalézt lepší řešení výše uvedené problematiky,  
– shromáždit odborníky s cílem p řipravovat řešení problém ů, které mohou nastat 
v budoucnosti.  
Zlepšená úrove ň dozoru a monitorování na ev ropské úrovni, zejména prost řednictvím ECDC 
a jiných specializovaných a normotvorných orgán ů, by posílila základnu pro ú činná 
a udržitelná opat ření v oblasti ve řejného zdraví.  
 
CS 9   CS Následující tabulka shrnuje dopady, které mají uvedené t ří varianty na konkrétní cíle.  
Konkrétní cíle  Varianta 1  Varianta 2  Varianta 3  
Politické vedení a orientace politiky sm ěřující k dohodnutý m
cílům + - ++ 
Posílený dozor a posílená epidemiologie pro podporu politiky  + + ++ 
Posílení orientace členských stát ů a sousedních zemí n a
nejrizikov ější skupiny osob  + - ++ 
Podpora členských stát ů a sousedních zemí p ři zlepšován í
životních podmínek osob významn ě ohrožených infekcí HIV a
při zajištění všeobecného p řístupu k vysoce kvalitní pé či a léčbě+ - ++ 
Podpora členských stát ů a sousedních zemí p ři přizpůsobován í
strategií boje proti HIV/AIDS u nevy řešených a/nebo novýc h
problematik  + - ++ 
Podpora členských stát ů a sousedních zemí p ři zachován í
veřejného a soukromého financování boje proti HIV/AIDS,
navzdory ekonomické krizi  + - ++ 
Vyplnění mezer ve výzkumu prost řednictvím integrace zdroj ů a
činností  + + ++ 
Náklady na konkrétní cíle  Veškeré hodnoty jsou přibližné odhady  
Dopady na rozpo čet EU: 
Program v oblasti zdraví 
   
20 milion ů 
EUR   
maximáln ě 20 
milionů EUR, 
přerozdělení 
financování boje 
proti HIV na jiné 
politiky 
programu v 
oblasti zdraví   
20 milion ů EUR, 
přerozdělení na 
priority podle 
nového ak čního 
plánu  
Rámcový výzkumný program   100 milion ů 
EUR   maximáln ě 100 
milionů EUR,  
přerozdělení 
financování boje 
proti HIV   100 milion ů EUR, 
přerozdělení na 
nové priority  
ECDC (dozor a monitorování)  4,4 milion ů 
EUR  
 4,4 milion ů EUR 
 4,4 milion ů EUR, 
přerozdělení na 
nové priority  
Dopady na rozpo čet členských stát ů:  
Náklady na rozpo čet v oblasti zdravotnictví a výzkumu 
   
netýká se 
stabilní 
 
  
netýká se 
riziko omezení 
rozpočtu z 
důvodu 
hospodářské  
netýká se 
stabilní 
přerozdělení na 
nové priority  
 
CS 10   CS Náklady na podávání zpráv (dozor)   
žádná 
dodatečná 
správní zát ěž 
pro členské 
státy EU  krize 
 
žádná dodate čná 
správní zát ěž pro 
členské státy EU   
správní náklady 
způsobené novými 
požadavky na 
podávání zpráv 
 
Na základ ě provedeného posouzení dopad ů by měla největší dopady varianta 3, tedy nová 
politika a ak ční plán Komise, a je proto up řednostňovanou variantou. 
6. M ONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Výsledky by mohly být sledovány a zprávy o to mto monitorování by mohla Komise zve řejnit 
do roku 2012. Pravidelné monitorování motivuje všechny zú častněné subjekty, aby 
neprodlen ě sdílely své výsledky a úsp ěchy. Osvědčené postupy a možnosti spolupráce by byly 
pro všechny strany dostupn ější.