EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 18.11.2020 COM(2020) 738 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES o statistice v oblasti vědy a techniky





1. ÚVOD Úřední statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací v Evropské unii jsou založeny na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1608/2003/ES ze dne 22. července 2003 o tvorbě a rozvoji statistiky Společenství v oblasti vědy a techniky. Podle článku 5 rozhodnutí č. 1608/2003/ES (dále jen „rozhodnutí“) musí Komise předložit každé tři roky Evropskému parlamentu zprávu, která hodnotí provádění rozhodnutí. Toto je pátá zpráva o provádění, kterou Komise předkládá Evropskému parlamentu a Radě podle článku 5. Zpráva hodnotí provádění jednotlivých statistických opatření uvedených v článku 2 rozhodnutí. Cílem těchto opatření je zavést statistický informační systém v oblasti vědy, techniky a inovací za účelem podpory a sledování politik EU. Zpráva se zabývá zejména vývojem od předchozí zprávy z roku 2018. Komise provádí rozhodnutí prostřednictvím regulačních opatření a dobrovolného sběru údajů v členských státech EU a prostřednictvím vlastní tvorby statistik Eurostatem. V roce 2012 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) č. 995/2012. Prováděcí nařízení stanoví pravidla provádění rozhodnutí a zaměřuje se zejména na statistiky týkající se: ·výzkumu a vývoje (dále jen „VaV“), ·státních rozpočtových výdajů na výzkum a vývoj (dále jen „GBARD“), ·inovací a ·jiných příslušných aspektů, zejména lidských zdrojů ve vědě a technice, patentů, průmyslových odvětví špičkových technologií a služeb založených na znalostech. Upřesněním požadovaných statistických jednotek a jednotných standardů pro vykazování rovněž prováděcí nařízení zlepšuje harmonizaci statistik VaV a inovací v EU a posiluje propojení těchto statistik s evropskými podnikovými statistikami. Shromážděné statistické údaje se staly často citovanými referenčními údaji při sledování politiky EU. Rozhodnutí a prováděcí nařízení zlepšily statistiky VaV a inovací, a ulehčily tak provedení těchto opatření EU: ·V červnu 2010 přijala Evropská rada strategii Evropa 2020 – strategii pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Jedním z pěti hlavních cílů EU v rámci této strategie je zlepšit podmínky inovací a VaV s cílem zvýšit do roku 2020 objem společných veřejných a soukromých investic do VaV na 3 % HDP. ·Ve svém sdělení ze dne 6. října 2010 o stěžejní iniciativě „Unie inovací“ navrhla Komise vytvoření dalších ukazatelů k měření intenzity VaV a ukazatelů o rychle rostoucích inovativních podnicích. Navrhla rovněž vytvoření každoroční srovnávací tabulku inovací Unie k monitorování celkového pokroku inovační výkonnosti. V roce 2017 a 2019 byl evropský srovnávací přehled inovací zdokonalen s použitím informací ze „zjišťování o inovacích ve Společenství“ EU. Evropský srovnávací přehled inovací 2020 byl zveřejněn dne 23. června 2020. Údaje o VaV a inovacích jsou základem pro podávání zpráv Komise o udržitelném rozvoji a o Evropském výzkumném prostoru. Údaje o výdajích na VaV se používají pro účely národního účetnictví. ·Údaje o VaV a inovacích jsou základem pro analýzu Komise týkající se výkonnosti EU v oblasti vědy, výzkumu a inovací, která byla zveřejněna ve zprávě Komise „Výkonnost vědy, výzkumu a inovací v EU“. Tato zpráva hodnotí provádění statistického informačního systému v oblasti vědy, techniky a inovací. Kapitola 2 zprávy se zaměřuje na nejdůležitější vývoj při provádění opatření. Kapitola 3 se zabývá kvalitou údajů a kapitola 4 se týká nákladů a statistického zatížení. Kapitola 5 se zaměřuje na budoucí vývoj. 2. NEJDŮLEŽITĚJŠÍ VÝVOJ OD LISTOPADU 2018 Níže je uveden nejdůležitější vývoj při provádění opatření podle článku 2 rozhodnutí od listopadu 2018. ·Dne 27. listopadu 2019 přijaly Evropský parlament a Rada nařízení (EU) 2019/2152 o evropských podnikových statistikách, které se mimo jiné vztahuje na evropské statistiky VaV a inovací. Tímto nařízení se zrušuje rozhodnutí s účinkem od roku 2021. Významným dopadem nařízení (EU) 2019/2152 je lepší integrace jednotlivých oblastí podnikových statistik a různých systémů tvorby statistiky. Tím se zlepší kvalita údajů a povede to k efektivnější produkci dat. Zjišťování o inovacích ve Společenství a šetření podniků v oblasti VaV byly přezkoumány, aby se zajistilo, že jejich definice budou plně v souladu s obecnými definicemi stanovenými v nařízení (EU) 2019/2152 a že se budou používat v rámci evropských podnikových statistik (např. ve statistickém registru ekonomických subjektů a ve strukturálním šetření podniků). Tím se zvýší konzistentnost výsledků a sníží zátěž respondentů v důsledku opětovného použití informací, které již jsou k dispozici z jiných zdrojů. Sladění s dalšími relevantními sběry údajů a standardy národních účtů navíc usnadňuje používání údajů o VaV a inovacích v průřezových zprávách. ·Evropské statistiky VaV a GBARD jsou v souladu s pokyny v „manuálu Frascati – Pokyny pro shromažďování a vykazování údajů o výzkumu a experimentálním vývoji“ (Frascati Manual – Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development) (OECD). To umožňuje mezinárodní srovnání přesahující rámec EU. V roce 2015 vydala OECD novou verzi manuálu Frascati (manuál Frascati 2015). Eurostat poté v úzké spolupráci s členskými státy EU upravil sběr údajů pro statistiky VaV a GBARD tak, aby zachoval soulad s pokyny v manuálu Frascati 2015. Eurostat vypracoval metodické pokyny týkající se záležitostí, v jejichž případě ponechává manuál Frascati 2015 volbu mezi různými možnostmi nebo prostor pro výklad. Tyto metodické pokyny ještě více usnadní porovnávání statistik VaV a GBARD napříč mezi členskými státy EU.

·Evropská statistika inovací je sladěna s „manuálem Oslo – Pokyny pro shromažďování a interpretaci inovačních dat“ (Oslo Manual ─ Guidelines for collecting and interpreting innovation data). Manuál Oslo je publikace vydávaná OECD společně s Eurostatem. Čtvrté vydání manuálu Oslo bylo zveřejněno koncem roku 2018. Lépe objasňuje pojmy používané ve statistice inovací a zahrnuje nová témata související s podnikovými inovacemi. Ve snaze co nejlépe využít toto nové vydání manuálu Oslo provedl Eurostat v úzké spolupráci s členskými státy EU rozsáhlé změny v zjišťování o inovacích ve Společenství. Zjišťování o inovacích ve Společenství nyní lépe informuje o inovačních činnostech a kapacitách, znalostních tocích, vnějších činitelích a faktorech a inovačních výstupech, včetně inovací s přínosy pro životní prostředí (ekologické inovace). Eurostat mimoto zjišťování o inovacích ve Společenství přepracoval s cílem poskytnout více informací o všech podnicích, tj. o inovativních i neinovativních podnicích. To tvůrcům politik pomůže lépe pochopit, co odlišuje silné inovátory od slabých inovátorů či neinovujících podniků, a navrhnout vhodné politiky. Tyto změny zvýší kvalitu a relevanci výsledků pro danou politiku. ·Eurostat zlepšil z technického hlediska předávání údajů o VaV a GBARD a rovněž údajů ze zjišťování o inovacích ve Společenství. Údaje byly zasílány prostřednictvím obsáhlých tabulek v Excelu, nyní jsou však zasílány podle formátu pro výměnu statistických údajů a metadat (SDMX). To vedlo k významnému zlepšení předávání údajů, což pomůže zkrátit dobu, kterou Eurostat potřebuje k jejich ověření. V budoucnu to může zlepšit rovněž včasnost zveřejňování údajů. ·U evropské statistiky „lidských zdrojů ve vědě a technice“ a „statistiky z oblasti vědy a techniky diferencované podle pohlaví“ Eurostat proces tvorby statistik revidoval, aby byl zajištěn úplný soulad s údaji pocházejícími ze šetření pracovních sil v EU. ·Kromě výše zmíněných oblastí vyžaduje rozhodnutí vyvíjení nových statistických proměnných v oblasti „statistiky patentů“ a „statistiky špičkových technologií“. Vývoj metodiky a tvorby údajů pro „statistiky špičkových technologií“ pokračuje. Eurostat ukončil svou činnost v oblasti „patentů a práv duševního vlastnictví“, jelikož související údaje nyní zveřejňuje sám Evropský patentový úřad. 3. KVALITA ÚDAJŮ Statistiky musí být řádné a vhodné pro zamýšlený účel. Sběr údajů v oblasti VaV a inovací je předmětem systematického přezkumu kvality, který zahrnuje sběr zpráv o kvalitě a pravidelné sledování dodržování předpisů. Kodex evropské statistiky stanoví standard pro vývoj, tvorbu a šíření evropských statistik. Zahrnuje šestnáct hlavních zásad, z nichž se některé týkají všeobecného institucionálního uspořádání orgánů členských států EU a jejich organizací zabývajících se statistikami (odborná nezávislost nebo přiměřenost zdrojů). Tyto zásady posilují celkovou kvalitu evropských statistik. Kodex evropské statistiky zahrnuje řadu zásad týkajících se kvality, jež souvisejí přímo se zjišťováním v oblasti vědy, techniky a inovací (jako je přesnost, soudržnost a srovnatelnost), a tyto zásady jsou sledovány prostřednictvím pravidelného podávání zpráv o kvalitě. Dodržování závazných požadavků na poskytování údajů ze strany členských států EU bylo celkově velmi uspokojivé. V ojedinělých případech však přetrvávají určité problémy s dodržováním předpisů, které souvisejí zejména s pozdním předáním údajů. Eurostat od roku 2007 shromažďuje každoročně vnitrostátní zprávy o kvalitě statistik VaV a GBARD. Od roku 2004 shromažďuje rovněž vnitrostátní zprávy o kvalitě pro každé kolo zjišťování o inovacích ve Společenství (zjišťování o inovacích ve Společenství je zveřejňováno každé dva roky) a vytváří syntézu zpráv o kvalitě týkající se tohoto zjišťování. Podle nařízení (EU) č. 995/2012 je od roku 2013 podávání zpráv o kvalitě součástí povinně poskytovaných údajů. Konzultace s tvůrci a uživateli údajů v roce 2017 potvrdily, že se zmíněné nařízení vztahuje na údaje, které jsou pro tvorbu politik na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU nejdůležitější. V letech 2018 a 2019 Eurostat vedl podrobnou konzultaci o procesu shromažďování údajů o VaV a GBARD a o kvalitě těchto údajů a v průběhu zasedání pracovní skupiny pro vědu, techniku a inovace v listopadu 2019 diskutoval s členskými státy EU o možných způsobech jejich zlepšování. Ne vždy jsou poskytnuty údaje týkající se nepovinných proměnných nebo kategorií. Členské státy EU zmiňují jako důvody pro neposkytnutí těchto údajů náklady, vysokou zpravodajskou zátěž a charakteristiky vnitrostátních systémů tvorby údajů. Eurostat nadále vybízí členské státy EU, aby poskytovaly údaje o nepovinných proměnných a kategoriích, s cílem získávat konzistentní údaje od všech členských států EU a v čase. Od začátku 21. století se tyto údaje stávají pomalu, ale jistě úplnějšími. Jelikož snaha o zlepšení úplnosti nepovinných proměnných a kategorií je dlouhodobý proces, bude Komise pokračovat ve své politice poskytování pokynů a podpory s cílem úplnost zlepšit. Co se týká statistiky VaV, Eurostat i členské státy EU pokračují v činnosti s cílem zajistit, aby byly údaje shromažďovány za všechny organizace zabývající se VaV bez ohledu na jejich velikost či hospodářské odvětví, v němž působí. Pokud členské státy EU poskytují odhady, Eurostat pravidelně hodnotí jejich kvalitu. 4. NÁKLADY A ZÁTĚŽ Eurostat učinil v minulosti několik pokusů o shromáždění údajů o nákladech sběru údajů o vědě, technice a inovacích a o zatížení tímto sběrem. Eurostat požaduje, aby byly ve zprávách o kvalitě obsaženy přesné údaje, ukázalo se však, že je obtížné získat konzistentní údaje umožňující srovnání či vyhodnocení celkových nákladů. Mnoho členských států EU poukázalo na skutečnost, že nebude možné oddělit náklady na sestavování evropských statistik v oblasti VaV a inovací, a to jak od nákladů na sestavování jiných evropských podnikových statistik, tak i od nákladů na podobné činnosti, které vycházejí především z vnitrostátních potřeb informací. V případě, že jsou údaje k dispozici, metodiky vykazování se mezi členskými státy EU a mezi institucemi v rámci členských států EU liší. Tyto rozdíly brání smysluplnému srovnání nebo zveřejnění odhadů jednotlivých nákladů. Vnitrostátní statistické orgány však v posledních letech při různých příležitostech informovaly o nedostatku zdrojů, což vzbuzuje vážné obavy, pokud jde o jejich schopnost splnit stávající nebo nové evropské požadavky na předávání údajů. Stanovování priorit je proto pro stávající a plánované statistické operace stále důležitější. Aby se omezily náklady na tvorbu statistik, celkové požadavky stanovené v nařízení (EU) 2019/2152 o evropských podnikových statistikách se udržují na stávající úrovni. Eurostat přijal rovněž opatření k zvýšení nákladové efektivnosti a relevance. Některá z nich jsou uvedena níže.V období let 2016 až 2020 začlenil Eurostat lépe sběr údajů v rámci zjišťování o inovacích ve Společenství do podnikových statistik, a tím umožnil opětovné použití informací, které jsou již dostupné z jiných statistik. ·Eurostat revidoval pojmy použité při zjišťování o VaV u podniků, a zejména v rámci zjišťování o inovacích ve Společenství tak, aby odpovídaly účetním zvyklostem a obvyklým postupům v podnicích. Vykazování je tak pro podniky snazší a zvyšuje se kvalita údajů.

·Eurostat podporuje řadou způsobů zvýšení efektivnosti. Stanovil například technické normy pro předávání údajů. Stanovil rovněž společná pravidla a postupy pro ověřování údajů. Tvorba statistik se tak v členských státech EU a v Eurostatu zefektivnila. 5. BUDOUCÍ VÝVOJ Důležitým cílem pro budoucí rozvoj statistiky EU v oblasti vědy a techniky bude další posílení vazby mezi touto statistikou a dalšími podnikovými statistikami. Aby se toho dosáhlo, jsou statistiky VaV, GBARD a inovací zahrnuty do nařízení (EU) 2019/2152 o evropských podnikových statistikách. To zlepší konzistentnost a usnadní srovnávání údajů a současně pomůže snížit náklady a zátěž. Během zasedání pracovní skupiny pro vědu, techniku a inovace v listopadu 2019 se Eurostat a členské státy EU dohodly, že zjišťování o inovacích ve Společenství 2020 poskytne údaje o inovacích s přínosy pro životní prostředí a údaje o vnímané relevantnosti změny klimatu pro podniky. Tyto údaje jsou velmi důležité pro „Zelenou dohodu pro Evropu“. Dodatečné výzvy při sestavování statistiky v oblasti vědy, techniky a inovací představuje další internacionalizace VaV, inovací a ostatních podnikových činností, což bude představovat výzvy i v budoucnu. K těmto výzvám patří získávání nových statistických údajů o internacionalizaci a provádění zjišťování u podniků v globalizovanějším (a tudíž složitějším) světě. Eurostat a členské státy EU budou úzce spolupracovat v zájmu lepšího využívání údajů ze zjišťování o inovacích ve Společenství v budoucnu. Tato činnost nezvýší zátěž respondentů při plnění zpravodajské povinnosti. Eurostat a členské státy EU pracují na projektech, které mají: ·informovat o různých inovačních profilech podniků (např. „strategický inovátor“, „adaptátor“, „slabý inovátor nebo neinovující podnik“). To by umožnilo prokázat, které z těchto inovačních profilů jsou v jednotlivých zemích obvyklejší. Mohlo by to například ukázat, jaký procentní podíl podniků v dané zemi patří ke „strategickým inovátorům“ a jaký procentní podíl podniků představují „adaptátoři“. Mimoto bude možné určit charakteristiky jednotlivých profilů. Cílem je poskytnout tvůrcům politik diferencovanější údaje ohledně toho, co podporuje inovace, či co jim brání, ·lépe měřit výsledky inovací spojením údajů ze zjišťování o inovacích ve Společenství s časově zpožděnými údaji ze statistického registru ekonomických subjektů a strukturálního šetření podniků. Tato činnost může zlepšit statistické údaje o začínajících podnicích a rozvíjejících se podnicích, ·podporovat tvorbu regionálních údajů v rámci zjišťování o inovacích ve Společenství. Projekty se spojí, aby byly co nejvíce využity synergie. Stejně jako v případě údajů o VaV a GBARD budou členské státy EU předávat v budoucnu údaje ze zjišťování o inovacích ve Společenství prostřednictvím formátu SDMX. To zvýší efektivnost, flexibilitu a včasnost předávání údajů. Eurostat a členské státy EU zlepší poskytování metadat a zpráv o kvalitě pro statistiky VaV a GBARD. Eurostat a členské státy EU budou hledat další opatření k zlepšení včasnosti odhadů pro klíčové ukazatele ze zjišťování o inovacích ve Společenství. Tento vývoj zohlední stále zásadnější roli výzkumu a inovací při zvládání budoucích výzev, jak se uvádí v těchto příkladech: ·Komise von der Leyenové v rámci Zelené dohody pro Evropu stanovila cíl transformovat ekonomiku EU a dostat ji na novou cestu udržitelného růstu. Aby se toho dosáhlo, vypracovala Evropská komise soubor hluboce transformativních politik, které zajistí začleňování hlediska udržitelnosti do všech politik EU. Komise navrhla několik nástrojů, jako je nový program Horizont Evropa, návrhy uvedené v investičním plánu pro udržitelnou Evropu a Program InvestEU. Důležitým aspektem zajištění toho, aby se vždy zohledňovala udržitelnost, je mobilizace výzkumu a podpora inovací. Formulování a provádění souvisejících politik vyžaduje vysoce kvalitní údaje o VaV a inovacích, včetně údajů týkajících se inovací s přínosy pro životní prostředí. ·Komise von der Leyenové přestavila svůj cíl zaměřený na formování digitální budoucnosti Evropy. Komise pracuje na digitální transformaci založené na třech pilířích: technologie ve prospěch lidí; spravedlivá a konkurenceschopná digitální ekonomika; otevřená, demokratická a udržitelná společnost. Výzkum a inovace v oblasti digitálních technologií a jejich uplatňování jsou klíčovým aspektem digitální transformace a údaje o VaV a podnikových inovacích jsou zapotřebí k podpoře související tvorby politik. ·V březnu a dubnu 2019 dosáhly Evropský parlament a Rada předběžné dohody o programu Horizont Evropa. Evropská komise navrhuje rozpočet ve výši přibližně 100 miliard EUR: na posílení vědecké a technologické základny EU a Evropského výzkumného prostoru (EVP), na podporu inovační kapacity, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti v EU a na plnění priorit občanů a zachování socioekonomického modelu a hodnot EU. ·Návrh Komise na revidovaný víceletý finanční rámec na období 2021–2027, který byl přijat dne 28. května 2020, zdůrazňuje, že výzkum a inovace budou i v příštích letech představovat při tvorbě politik EU prioritu.