Úvod

Hospodářské prostředí v EU a u mezinárodních obchodních partnerů Unie se mění. Hranice mezi tradičními odvětvími výroby, digitálními technologiemi a službami se stále více stírají a do globálních průmyslových hodnotových řetězců se postupně zavádí digitální řešení. S ohledem na tyto výzvy by Komise měla tuto hospodářskou skutečnost promítnout do svých priorit pro normalizaci týkajících se evropských politik a právních předpisů, a to společně s interinstitucionálními partnery. Ve svém sdělení „Evropské normy pro 21. století“ (dále jen „sdělení“) z června 2016 Komise představila novou vizi evropského systému normalizace s cílem vyřešit uvedené výzvy.

Nová vize, kterou sdělení upřesňuje, překračuje tradiční způsob nakládání s normami na úrovni EU, který se v minulosti omezoval na technickou podporu pro potřeby EU v oblasti harmonizace. Nová vize se zaměřuje na to, aby normalizace přispívala k řešení společenských výzev a k evropským politikám, jako je podpora inovace, zvyšování kvality a bezpečnosti, zvyšování tvorby pracovních míst a růstu, podpora globálních hodnotových řetězců a rozvoj jednotného trhu.

Kromě takto rozšířené podpory politiky sdělení rovněž představilo nové iniciativy k dosažení těchto cílů v rámci evropského systému normalizace, a to zejména společnou iniciativu v oblasti normalizace a návrh zahájit interinstitucionální dialog se spolunormotvůrci. V dubnu 2016 Komise dále stanovila priority pro normalizaci IKT a navrhla konkrétní opatření ve svém sdělení nazvaném Priority pro normalizaci IKT pro jednotný digitální trh (dále jen „sdělení o IKT“) na základě strategického dvoupilířového přístupu. V prvním pilíři Komise určila pět prioritních oblastí, které jsou z hlediska nutnosti přijetí opatření považovány za naléhavější. V druhém pilíři Komise navrhla proces na vysoké úrovni s cílem dosáhnout přijetí opatření, sledovat pokrok při dosahování výsledků a v případě potřeby priority upravit.

Jednou z nejdůležitějších zásad normalizace je transparentnost, která vyžaduje, aby byly zavedeny nástroje pro komunikaci a sdílení informací se zúčastněnými stranami. V rámci evropské normalizace k tomu byl doposud používán roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace a průběžný plán pro normalizaci IKT.

Cílem této zprávy je vysvětlit, jak jednotlivá opatření a subjekty v rámci předchozích ročních pracovních programů Unie, sdělení nazvané Priority pro normalizaci IKT pro jednotný digitální trh (dále jen „sdělení o IKT“) a společné iniciativy v oblasti normalizace dosud přispěly k plnění cílů, které Komise stanovila. Je rozdělena do dvou částí. První se zabývá prvky politiky této nové vize a druhá spoluprací se zúčastněnými subjekty. Doplňuje ji pracovní dokument útvarů Komise, který obsahuje podrobné informace o pokroku dosaženém při realizaci různých opatření stanovených ve výše uvedených ročních pracovních programech Unie a ostatních průběžných aktivit. Účelem této zprávy je podpořit interinstitucionální dialog stanovený ve sdělení, o nějž bude Komise se spolunormotvůrci v nadcházejících měsících nadále usilovat v zájmu položení základů pro práci na ročním pracovním programu Unie na rok 2019.

Prvky politiky nové vize

1.Podpora inovací

Normy jsou považovány za hybnou sílu inovací. Hlavním nástrojem inovací v rámci normalizačního procesu je zpracování relevantních vědeckých a technických údajů, známější jako prenormativní výzkum, na jehož základě se vypracuje norma. Nařízení EU č. 1025/2012 (dále jen „nařízení“) stanovilo tento rámec v návaznosti na zvýšené přispění normalizace k inovacím v Evropě. Od roku 2016 se Komise společně s dalšími zúčastněnými subjekty v rámci společné iniciativy v oblasti normalizace intenzivněji zaměřuje na tento cíl prostřednictvím propojování výzkumu a inovací s normalizací.

Zajištění úzké a včasné interakce mezi oblastmi výzkumu a vývoje a standardizace je klíčovým faktorem, který inovativním výrobkům pomáhá najít cestu na trh. Program Horizont 2020 se rovněž opětovně zaměřil na vztah mezi výzkumnými projekty a procesem normalizace, a to konkrétně začleněním normalizačních aktivit do výzkumných projektů a uznáním jejich potenciálu zvětšovat dopad výzkumu a výsledků výzkumu a vývoje. V rámci projektů, které jsou součástí programu Horizont 2020 a týkají se spolupracujících inteligentních dopravních systémů (C-ITS), kybernetické bezpečnosti a ochrany soukromí na internetu, nanotechnologií, pokročilých materiálů, biotechnologie, energetiky včetně palivových článků a vodíku, bezpečných společností a pokročilé výroby a zpracování, se provádí řada prenormativních aktivit zaměřených na podporu zdravotnických prostředků, ochrany životního prostředí, dekarbonizace, energetické účinnosti a metrologie.

Probíhající prenormativní výzkum též přispívá k vytváření harmonizovaných certifikačních programů pro bezpečnostní výrobky a systémy.

Komise spolupracuje s evropskými normalizačními organizacemi a dalšími organizacemi, které vytvářejí normy, fóry a konsorcii a příslušnými zúčastněnými subjekty, pokud jde o možná opatření, která zlepší normalizační ekosystém v oblasti IKT. To zahrnuje podporu interakce mezi uživateli produktů s otevřeným zdrojovým kódem a normalizačními komunitami a definování vyváženého, jasného a předvídatelného evropského licenčního rámce pro patenty, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem. Komise zveřejnila sdělení týkající se licenčního rámce pro patenty v listopadu 2017.

Komise program Horizont 2020 hojně využívá k financování projektů v oblasti výzkumu a inovací, které přispívají k normalizaci, a spolupracuje s evropskými normalizačními organizacemi na opatřeních, která překlenou mezeru mezi výzkumem, inovacemi a normalizací. Partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) v rámci programu Horizont 2020 jsou zásadní pro vytváření klíčových stavebních kamenů v oblasti digitálních technologií. Rozsáhlé pilotní projekty připravují široké zavedení prostřednictvím testovacích prostředí, experimentálních zařízení a pilotních řad, a tím vedou k získávání nových poznatků a poskytují informace pro normalizační procesy. Na základě předběžných údajů členských států a průmyslu byly určeny iniciativy průmyslových platforem, a sice „propojená inteligentní továrna“, „zdraví a péče“, „inteligentní zemědělství“, „propojená a automatizovaná mobilita“, „inteligentní energetika“ i průřezové údaje týkající se průmyslu a platformy „internetu věcí“.

Sdělení s názvem Evropská strategie pro nízkoemisní mobilitu uvádí: „Aby bylo možné co nejvíce vytěžit z velikosti vnitřního trhu, je naprosto nezbytná normalizace a interoperabilita, zejména pak pro elektromobilitu, a je třeba odstranit překážky pro dobíjení elektromobilů v celé EU.“ Komise se chystá přijmout první z řady nařízení Komise v přenesené pravomoci, kterým se doplní nebo aktualizují odkazy na normy uvedené v technických specifikacích stanovených v příloze II směrnice 2014/94/EU o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva.

2.Zvyšování kvality, bezpečnosti, zabezpečení a udržitelnosti výrobků a služeb

Účinná normalizační politika přispívá k plnění zákonných požadavků na bezpečnost tvorbou technických specifikací odpovídajících nejnovějším poznatkům a poskytováním společně akceptovaných zkušebních metod k měření shody výrobků a služeb se stanovenými hodnotami pro kvalitu, bezpečnost, zabezpečení, energetickou a surovinovou účinnost. Cíle týkající se kvality, bezpečnosti, zabezpečení a udržitelnosti se v zásadě doplňují, ale v některých případech mohou být též protichůdné. Sledování cílů v oblasti normalizace způsobem, který je co nejvyváženější a založený na vzájemné podpoře, je stále výzvou.

2.1Kvalita

Za účelem pomoci zlepšit kvalitu služeb požádala Komise evropské normalizační organizace, aby vypracovaly evropské normy v oblastech, jako jsou poštovní služby, kde normy přispěly k rozvoji odvětví služeb přepravy balíkových zásilek, i horizontální normy pro služby, které vytváří CEN s cílem pomoci poskytovatelům služeb, např. při měření jejich výkonnosti.