CS Úřední věstník Evropské unie C 175/4

Stanovisko Výboru regionů – Šestá zpráva o pokroku v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti

(2010/C 175/02)

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

Úvod

1. VR vítá Šestou zprávu o pokroku v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti, která je zaměřena na tvořivost a inovace s cílem, aby Unie ze současné hospodářské krize vyšla rychleji a stala se silnější. Zpráva ukazuje, které faktory mohou zvýšit kreativitu a inovace ve všech regionech EU. VR vítá také shrnutí diskuze o územní soudržnosti po vydání zelené knihy v loňském roce;

2. konstatuje, že svět prochází velkou finanční a hospodářskou krizí. Orgány veřejné moci a finanční instituce bojují o to, aby tyto problémy překonaly. Finanční potíže mají malé i velké společnosti a podniky. Krize ohrožuje domovy i zaměstnání mnoha mužů a žen po celém kontinentě a další se loučí se svými pracovními vyhlídkami. Krátkodobé a střednědobé hospodářské a sociální perspektivy nejsou dobré–: nezaměstnanost, uzavírání podniků, pokles příjmů státních a obecních rozpočtů a omezené rezervy veřejných financí;

3. uznává, že změna klimatu reálně ohrožuje životy mnoha lidí a druhů živočichů a rostlin po celém světě. K omezení nárůstu teplot je třeba zakročit již nyní na všech úrovních. Změna klimatu však zároveň představuje významnou příležitost k tomu, jak dělat věci jinak ve prospěch životního prostředí, společnosti i ekonomiky;

4. je si vědom toho, že současná situace, v níž se nacházíme, se podstatně liší od situace, v níž byly stanoveny parametry programu pro období 2007–2013. Do roku 2014, kdy začnou nové programy, však stále zbývá více než polovina současného programového období. Třebaže Výbor uznává, že funkcí politiky soudržnosti je stanovovat a plnit dlouhodobé strategické cíle, věří zároveň, že určitým přínosem by mohly být malé změny provedené nyní ke zmírnění dopadu současné hospodářské a finanční krize na členské státy a územní orgány a k podpoře obnovy. Výbor je přesvědčen, že toho lze dosáhnout v rámci současných strategických cílů této politiky;

5. uvědomuje si, že současné programové období nebude plně hodnoceno v polovině období, a proto je důležité chopit se příležitosti, kterou nabízí 6. zpráva o pokroku v oblasti soudržnosti, a využít osvědčených postupů, které byly dosud zavedeny. Je to příležitost prozkoumat, jak evropské strukturální fondy fungují v místním a regionálním měřítku a jak je lze lépe využívat. Z důvodu rostoucího zájmu o vlastní budoucnost politiky soudržnosti EU je třeba využít tohoto vstupu k předání účinného sdělení prostřednictvím 5. zprávy o soudržnosti, která se očekává na podzim 2010 jako podklad k diskusi o budoucím programovém období po roce 2013 a která se podle článku 175 nové Smlouvy o fungování Evropské unie bude napříště týkat hospodářské, sociální a územní soudržnosti;

6. uznává, že politika územní soudržnosti, která je novou Smlouvou stanovena jako nový cíl EU, se musí také vztahovat k lisabonské agendě. Při přezkumu agendy v roce 2010 bude mít EU další příležitost zhodnotit, ve kterých otázkách dosáhla úspěchu a kde je zapotřebí větší pružnosti, která by umožnila členským státům, a hlavně místním a regionálním orgánům, úspěšně provádět programy, které budou mít skutečný přímý dopad na blahobyt a příležitosti občanů. Bude to také příležitost lépe začlenit otázky změny klimatu do budoucího směrování EU, zvláště prostřednictvím přezkumu mechanismu zaměření strukturálních fondů na základě nových cílů nové Lisabonské strategie;

7. je zklamán tím, že v případě 6. zprávy o pokroku v oblasti soudržnosti bohužel chybí analýza současných ekonomických a environmentálních podmínek. Zpráva opomíjí to, aby zasadila současnou situaci do kontextu nejhorší hospodářské krize od velké hospodářské krize, a nečiní žádná důležitá rozhodnutí, která by zmírnila dopady změny klimatu. Rozhodně nevěnuje pozornost jejímu dopadu na naše regiony a města a jejich obyvatele;

8. domnívá se, že je třeba lépe analyzovat územní dopad inovačních politik EU, aby bylo možné stanovit a prosazovat opatření, která se na evropské úrovni ukazují jako nejlepší na podporu investic do inovací v místním a regionálním měřítku. Konkurenceschopnost regionů, jež je hnací silou udržitelného růstu, lze zajistit pouze pomocí dobře uvážených veřejných investic do inovací ve zpracovatelském průmyslu a především ve službách;

9. vypracoval toto stanovisko tak, že hledal řešení problémů nikoli z mezinárodní perspektivy, ale z perspektivy regionů, měst a mužů a žen, kdo v nich žijí;

Současná situace v místních a regionálních ekonomikách

10. je si vědom toho, že domácí podniky, které organicky vyrůstají ve městě či regionu, přispívají k hospodářské síle a stabilitě území. Takové podniky – ať již malé a střední podniky, sociální podniky či místní iniciativy – mohou být katalyzátorem obnovy celé oblasti. Aby však tyto podniky mohly růst, je nutné nejdříve provést zásahy do ekonomických, ekologických a sociálních podmínek, jako například zlepšení dovedností, uskutečňování nejrůznějších podpůrných programů, omezení příčin deprivace a investování do veřejné infrastruktury, aby se podnikům dařilo;

11. uznává také význam investic přicházejících zvenčí. Regiony a místní komunity se snaží přilákat investice ze strany podniků a přivést zručné pracovníky a svou úlohu mají i pokud jde o udržení těch, co v regionu již žijí nebo zde vystudovali. To znamená sledovat hospodářské a sociální problémy té oblasti a stanovit, jak je řešit tak, aby dokázali využít jedinečnou nabídku svého regionu a veškeré komparativní výhody, co se týče nabídek pracovních míst, bydlení, vzdělávání a kvality života;

12. uznává, že analýza Evropské komise, obsažená v Šesté zprávě o pokroku, týkající se situace různých typů regionů (konvergenční, přechodové, konkurenceschopnost a zaměstnanost) odráží různou socioekonomickou situaci všech tří typů regionů, především co se týče jejich kapacit tvořivosti, inovace a podnikatelského ducha. Aktuální hospodářská krize, ale i různé proměnné ovlivňující možnosti regionálního rozvoje (demografie, přístupnost, schopnost inovace atd.), jsou faktory, které poukazují na existenci důležitých údajů, jež je třeba zohlednit při hodnocení stavu místních a regionálních ekonomik a vytváření účinné politiky soudržnosti. Proto je pro klasifikaci regionů vzhledem k programovému období po roce 2013 nezbytné k HDP na obyvatele přidat nové ukazatele;

Územní soudržnost

13. vítá 6. zprávu o pokroku týkající se reakcí na Zelenou knihu o územní soudržnosti, k níž významně přispívají i místní a regionální orgány. Podle šesté zprávy o pokroku je cílem územní soudržnosti podporovat harmonický a udržitelný rozvoj všech územních celků na základě jejich charakteristik a zdrojů. To vyžaduje také rozčlenění území pomocí dopravních a komunikačních spojení, která jsou nezbytná pro efektivní tok zboží, služeb i kapitálu. VR také zdůrazňuje poselství, že neexistují dva totožné regiony – každý může nabídnout něco jedinečného k tomu, aby bylo dosaženo jejich plného potenciálu;

14. vzhledem k široké podpoře tohoto nového územního cíle a současné hospodářské situaci nicméně VR lituje nedostatku konkrétních návrhů na zařazení a provádění územní soudržnosti v současném a budoucím programovém období;

15. připomíná, že s použitím Lisabonské smlouvy nabývá územní soudržnost na významu, protože se stala politickým cílem EU a třetím rozměrem politiky soudržnosti. Výbor proto znovu připomíná svůj požadavek formulovaný ve stanovisku k Zelené knize o územní soudržnosti, že po ratifikaci Lisabonské smlouvy by mělo následovat zveřejnění bílé knihy o územní soudržnosti, která přesněji nastíní, jak bude tento cíl začleněn do všech politik EU a jak se bude realizovat;

16. opakuje, že v oblasti územní spolupráce musí být programy založeny na řešení společných problémů a poskytování přidané hodnoty EU a musí vycházet ze zkušeností a výstupů, které program v současnosti přináší. Přidaná hodnota se bude získávat prostřednictvím práce s místními a regionálními orgány, širšími funkčními oblastmi, společného využívání oblasti na souši či na moři nebo tematické výzvy ve dvou nebo více členských státech. Je možné vyvinout a podpořit v tomto programovém období několik pilotních projektů propojujících funkční hospodářské oblasti na území dvou nebo více členských států; to by přispělo k rozvoji strategičtěji zaměřeného přístupu. Výbor regionů rád přispěje v roce 2010 k přezkumu nařízení o evropském seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) a využije přitom zkušenosti místních a regionálních orgánů;

Začleňování inovací a tvořivosti do politiky soudržnosti

17. věří, že cílem všech přezkumů politiky soudržnosti musí být poučit se z toho, co je úspěšné a nesetrvávat v tom, co nefunguje. Sama politika soudržnosti tak musí být tvořivá a inovační a musí využívat znalosti a zkušenosti místních orgánů, měst a regionů a poučit se pro současnost i pro budoucnost;

18. je si vědom toho, že inovace a tvořivost nenáleží pouze největším společnostem nebo institucím vysokoškolského vzdělávání. I místní a regionální orgány musí být tvůrčí a inovační a musí umožňovat tvořivost a inovace. Strukturální fondy jsou nástrojem, jak jim v tomto pomoci. Je však zapotřebí větší pružnosti k tomu, aby bylo možné tyto fondy svižně přidělovat a zaměřit je nejen na vysoký růst či vyšší dovednosti, ale na podporu podnikání v celé škále oblastí. To umožní lidem na místní úrovni, kteří vidí příležitost k založení nového podniku, přístup k poradenství a vedení, které je zapotřebí k tomu, aby učinili další krok;

19. uznává pokrok Evropského inovačního a technologického institutu, považuje jej však za nástroj určený hlavně velkým společnostem a výzkumným institucím. Inovace a tvořivost musí v celé EU podporovat všechny úrovně správy a všichni občané EU. Výbor proto doporučuje Evropské komisi prověřit možnost vytvoření virtuální sítě pro tvořivost a je připraven se podílet na jejím obsahovém uspořádání. Tak jako mnoho sítí EU pro otevřené učení by byla otevřená všem a nabízela by poradenství, podporu a přístup k rizikovému kapitálu a technickým službám. Všechny relevantní místní a regionální orgány spolu s ústředními veřejnými orgány i soukromý sektor, obyčejní muži a ženy, kteří mají nápady, zkušenosti a představivost, dostanou příležitost a možnost sdílet své myšlenky v širší síti;

20. uznává, že tvůrci inovací a autoři vynálezů potřebují čerpat inspiraci od podobných lidí a skupin a potřebují jejich podporu. Virtuální síť pro tvořivost by pomáhala toto rozvíjet – vytvářela by zastánce inovací a poskytovala by poradenské vedení a odborné znalosti. Přínos virtuality spočívá v tom, že by umožnil i těm, kdo žijí v ostrovních, v nejvzdálenějších regionech, venkovských, horských či málo obydlených oblastech, které mohou být daleko od univerzitních kampusů, využívat přístupu k odbornému poradenství, vzdělávání a znalostem, přístupu i k podpoře v podnikání a finančnímu poradenství a rozvíjet se jako virtuální – když už ne skutečná – komunita;

21. je přesvědčen, že tvořivost a inovace jsou v současném programu zapotřebí také proto, abychom se mohli co nejlépe postavit výzvám udržitelnosti a změny klimatu. Zvyšování energetické účinnosti na místní a regionální úrovni má nejen potenciál k tomu snížit emise, ale také vytvořit nová „zelená“ pracovní místa a podniky a poskytovat bezpečné a dlouhodobé zaměstnání a rozvíjet dovednosti, což by měla politika soudržnosti EU podporovat. Některé regiony již mají ve svých programech stanovené cíle v oblasti snižování uhlíku a tento osvědčený postup lze rozšířit na zbytek programového období;

22. domnívá se, že je zapotřebí partnerství sobě rovných zastupující veřejný nebo soukromý sektor – přístup, který stimuluje inovace a zapojení na regionální a místní úrovni a není uzavřený, ale otevřený všem. Partnerství, ať již veřejného a soukromého sektoru či uvnitř veřejného sektoru, ať už v rámci jedné či mezi různými správními úrovněmi, má v tomto ohledu neocenitelné místo – místní a regionální orgány a jejich partneři jsou možným řešením inovační mezery, pokud se jim dostane podpory;

23. uvádí, že nadešel čas k tomu, abychom byli inovační a tvůrčí a dali místním a regionálním orgánům příležitost k tomu, aby vynikly jejich odborné poznatky a znalosti. Jde například o kulturu a cestovní ruch, které jsou ze své podstaty řízeny místně a regionálně a mají potenciál k vytváření pracovních míst a investic. Mnoho evropských měst a regionů demonstrovalo svou efektivitu v těchto oblastech politiky, ať již jako evropská hlavní města kultury či svébytná kulturní centra, čímž přispěly k přitažlivému a specifickému obrazu a čerstvému potenciálu pro zaměstnanost, což může také přilákat nové investice;

Zjednodušení řízení pro vyšší účinnost a lepší kontrolu

24. vítá zjednodušující opatření, která byla dosud přijata, a podporuje další diskusi se zainteresovanými stranami, aby se zjistilo, jaké další úpravy lze v tomto programovém období učinit. Výbor má za to, že nadměrné finanční řízení a kontrola narušuje politiku soudržnosti a ta může být kvůli tomu kontraproduktivní, protože sponzoři projektů se od politiky odvracejí v důsledku velké zátěže finančními požadavky a kontrolou. Přestože Výbor uznává, že přísná finanční kontrola veřejných financí je důležitá, neměla by nutit místní a regionální orgány k tomu, aby se stavěly odmítavě k rizikům a vyhýbaly se inovačním a tvůrčím programům ze strachu z neúspěchu či překročení finančních omezení. Řízení je také nutno zjednodušit, vyhnout se různým výkladům a zajistit stabilní a přesný právní rámec pro každé programové období prostřednictvím jasných a přesných ustanovení;

25. domnívá se, že prostředky, které zůstanou kvůli pravidlu N+2 nevyužité, by se neměly vracet Komisi a pak navracet do členského státu, ale mohly by být využity na regionální fondy rizikového kapitálu a kapitálu pro začínající podniky nebo na Evropský fond Komise pro přizpůsobení se globalizaci. Další možností je nový evropský fond pro přizpůsobení se změně klimatu, jehož cílem by bylo podpořit financování místních projektů zaměřených na přizpůsobení různých hospodářských odvětví současným a budoucím environmentálním omezením. Tato přizpůsobení se by mohla mít formu rekvalifikačních projektů či projektů zaměřených na přechod dotčených pracovníků k ekologicky vyhovujícím povoláním. Také by mohla zahrnovat programy restrukturalizace environmentálně neživotaschopných podniků. Prostředky poskytnuté do fondu rizikového kapitálu prostřednictvím EIB by mohly nabídnout malým a středním podnikům, sociálním podnikům či místním iniciativám přístup ke krátkodobému financování i k financování růstu, jehož se za současné ekonomické situace obtížně dosahuje. V každém případě by bylo vhodné přizpůsobit pravidlo N+2 vzhledem k cílům politiky soudržnosti a dopadům cyklických ekonomických změn v oblasti veřejných financí a soukromých investic;

26. domnívá se také, že dalšího zjednodušení bude dosaženo, až Komise analyzuje postupy auditu členských států a zjistí, zda lze dosáhnout „dohod o důvěře“ a zabránit tak duplicitě v postupech auditu. Přitom by nemělo jít o zesílení kontrol, ale v prvé řadě o vyvarování se chyb a o hodnocení výsledků. Aby se snížila zátěž, měla by se uplatňovat zásada přiměřenosti předpisů, které se vztahují na malé projekty;

Rozsáhlejší a lepší znalosti; pohled do budoucnosti…

27. uznává pilotní režimy, které Komise bude uplatňovat od roku 2011, aby se zavedly dodatečné ukazatele, které ukazují víc než HDP. Výbor prosazoval v různých stanoviscích zavedení nových ukazatelů, které by umožnily lepší zohlednění územních rozdílů ve veřejných politikách obecně, a v politice soudržnosti zvláště;

28. podporuje výměny zkušeností mezi regiony EU a rozvoj klastrů inovačních a ekoinovačních podniků, které mohou mít značný přínos k omezení nadměrné koncentrace těchto aktivit do některých oblastí a ke snížení rozdílů mezi regiony;

29. uznává, že se tyto informace málo sdílí a málo se staví na úspěších z minulosti. Proto VR úspěšně zahájil iniciativu Evropský podnikatelsky zaměřený region, jejímž cílem je sdílení osvědčených postupů a ocenění nejlepší strategie pro hospodářský rozvoj podnikatelsky zaměřeného regionu v EU. Výbor rovněž vítá iniciativy, jako jsou Inforegio a udílení cen RegioStars; uživatelsky přívětivější databáze projektů, která by byla širší než fondy regionální politiky, by však umožnila učení. Z interaktivní databáze, která by se inspirovala některými komerčními internetovými stránkami či nástroji sociálních sítí, by měli prospěch všichni;

30. uznává, že nynější nedostatek údajů – údaje o finanční situaci a jejích důsledcích pro místní a regionální orgány jsou staré dva roky či více – bude mít dopad na realizaci programů, zpomalí pružnost reakce a omezí změny nutné ve vnitřních předpisech;

31. má za to, že přidělování strukturálních fondů výlučně na základě HDP zastírá skutečnou ekonomickou situaci v regionech a ignoruje nárůst chudých regionů v členských státech s vysokým HDP;

32. domnívá se, že je třeba se podívat na další zjednodušení kombinace EFRR, ESF a programů pro rozvoj venkova. Výchozím bodem pro takovou úvahu by mohl být přístup založený na jednom správním místě. To by mohlo regionům umožnit lépe využívat příležitosti k financování a nastavit služby na základě potřeb, tj. kombinace EFRR a ESF k rozvoji dovedností a zajištění práce pro případné zaměstnance;

33. soudí, že budoucí politika soudržnosti musí uplatňovat pružnější přístup, který městům a regionům umožní rozvíjet programy založené na potřebách jejich regionů a místních komunit, místo toho, aby se pokoušela přizpůsobit potřeby rámcům diktovaným shora. To znamená, že programy by se měly budovat na regionálních strategiích rozsáhle konzultovaných se všemi zainteresovanými stranami;

34. zdůrazňuje, že vypracování strategií na makroúrovni, např. strategie EU pro Baltské moře, musí přispět k tomu, že bude posílena úloha místní a regionální úrovně při provádění politiky EU z širšího hlediska; rovněž navrhuje pokračovat v přípravě nových strategií v dalších zeměpisných oblastech, které by měly k dispozici dostatečnou podporu dotčených států i evropských institucí;

35. navrhuje, aby se snaha o energetickou účinnost budov a dopravy stala podstatnou součástí financování soudržnosti jakožto požadovaný pilíř rozvoje, jenž může být financován EU;

Doporučení

36. navrhuje, že užitečným přístupem by byla bílá kniha o územní soudržnosti a ptá se Komise, co zamýšlí učinit se 400 odpověďmi na Zelenou knihu o územní soudržnosti, aby podpořila pojetí a provádění územní soudržnosti v budoucích politikách EU;

37. znovu připomíná, že je nutné, aby politika soudržnosti po roce 2013 pokračovala jako nástroj rozvoje Evropské unie, jenž je stále potřebnější, v neposlední řadě s ohledem na těžkou hospodářskou krizi, která Evropu zasáhla. Požaduje proto, aby pátá zpráva o soudržnosti potvrdila podporu ambiciózní politiky soudržnosti se silným místně podmíněným přístupem, která by měla být v souladu s článkem 174 Lisabonské smlouvy zaměřena na podporu hospodářské, sociální a územní soudržnosti a která by byla přístupná nejen zaostávajícím regionům, ale všem územním celkům EU v zájmu řešení existujících hospodářských a sociálních nerovností, tak s cílem využít výhod daných území;

38. žádá Evropskou komisi, aby zřídila uživatelsky přívětivou databázi osvědčených postupů v nejrůznějších oblastech veřejné politiky (např. podpora inovací, podpora začleňování, opatření pro klima). Je to klíčová oblast technické pomoci pro všechny programy financované EU, která umožní skutečnou výměnu a vycházení z osvědčených postupů;

39. poukazuje na to, že některé regiony propagují inovační iniciativy a iniciativy v oblasti životního prostředí, jež aktivně podporují podniky, a zároveň si uvědomují, že je potřeba, aby byly programy udržitelné jak z hlediska sociálního, tak z hlediska životního prostředí. Kromě toho je nezbytné dát místním a regionálním orgánům možnost poučit se o osvědčených postupech od jiných členských států (1).

40. připouští, že je třeba uvažovat o používání alternativních ukazatelů, jiných než HDP, avšak upozorňuje, že dosud nejsou v EU harmonizovány a nejsou k dispozici ani na úrovni NUTS II. VR proto podporuje návrh Evropské komise v jejím sdělení Překročit HDP, aby byla nejpozději v roce 2012 podána zpráva o vývoji evropských ukazatelů;

41. vyzývá Evropskou komisi, aby se dále zamýšlela nad tím, jak lze provádění dále zjednodušit a usnadnit. Může to být v rámci vnitřního fungování a nemusí to vždy vyžadovat změny předpisů. Jednoduchá opatření, která by poskytla jasný výklad a jednoznačné vedení všem řídícím orgánům, by napomohla tomu, aby se zabránilo zbytečným zdržením a těžkostem při provádění programů. Užitečné by v tomto kontextu bylo rovněž vydání prováděcích pokynů k nařízení projednaných v koordinačních výborech Komise a členských států; v každém případě by bylo velmi vhodné, kdyby se v regulačních předpisech v různých obdobích u problematiky řízení zachovalo stejné názvosloví i obsah, jelikož je přirozené a logické, aby se toto neměnilo;

42. doporučuje, aby bylo možné uchovat všechny nevyužité prostředky N+2 a N+3 pro fondy rizikového kapitálu a kapitálu pro začínající podniky na regionální bázi, a to za výslovným účelem zavedení projektů na podporu malých a středních podniků pro inovace a rozvoj, jakož i pro Fond pro přizpůsobení se globalizaci, nebo pro budoucí fond pro přizpůsobení se změně klimatu;

43. doporučuje, aby měly všechny programy přístup k současným osvědčeným postupům, jak snižovat uhlíkovou stopu při provádění EFRR, ESF a programů pro rozvoj venkova, aby tak ostatní mohli toto začlenit do svých programů pro řešení našeho společného problému se změnou klimatu. Budoucí programování se bude muset zabývat tím, jak strukturální fondy postupují nejen směrem k lisabonským cílům, ale i k celoevropskému nízkouhlíkovému hospodářství, a to s využitím osvědčených postupů v programech s nulovými emisemi uhlíku;

44. doporučuje Evropské komisi prověřit možnost vytvoření virtuální sítě pro tvořivost a je připraven se podílet na jejím obsahovém uspořádání;

45. doporučuje transformaci politiky soudržnosti tak, aby se zásada subsidiarity uplatňovala na místní a regionální úrovni a nejen na úrovni členských států;

46. vyzývá Komisi, aby uplatnila proporcionalitu na administrativní postupy také v příštím programovém období a požadovaná dokumentace byla přiměřená poskytnutým částkám, čímž by se omezila byrokracie.

V Bruselu dne 10. února 2010 Předsedkyně Výboru regionů Mercedes BRESSO

(1) VR se zájmem upozorňuje na následující projekty: www.train2000.org.uk/wiced – příklad podniků a inovací, jež se drží ve světové špičce. Mezinárodní centrum žen pro hospodářský rozvoj (W.I.C.E.D., Women's International Centre for Economic Development) – projekt propaguje ženské podnikání v Liverpoolu a poskytuje mu podporu; http://www.deaca.dk/ – příklad z Dánska – Podniky a životní prostředí. Regionální centra rozvoje podnikání investovala v roce 2007 zhruba 42 milionů eur, přičemž podpořila 28 projektů – ty se týkají podpory rozvoje udržitelné energie, biopaliv a biomasy či projektů z praxe zaměřených na úsporu energie- Mezi příklady projektů zaměřených na úsporu energie patří projekt inteligentního řízení energie v podnikatelských inkubátorech v jižním Dánsku, díky němuž klesla spotřeba energie v testovaném inkubátoru o 50 %; http://dev.nwdacarboncalculator.com – udržitelnost z hlediska životního prostředí – tzv. „uhlíková kalkulačka“ umožňuje koordinátorům projektu v Severozápadní Anglii vypočítat, jaký dopad má jejich iniciativa na životní prostředí, a zejména výši emisí CO2; http://www.goeast.gov.uk/goeast/european_funding/project_case_studies/ – udržitelnost z hlediska životního prostředí – region Východ Anglie podporuje hledání a šíření inovačních řešení a realizací projektů; http://www.em-lyon.com/english/emlyon/who/index.aspx – EMLYON (Francie) je evropská podnikatelská škola, jež se zaměřuje na celoživotní vzdělávání v oblasti podnikatelského a mezinárodního managementu.