EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 14.7.2021 COM(2021) 393 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Příhraniční regiony EU: Živé laboratoře evropské integrace



1.ÚVOD Když Evropská komise přijala své sdělení „Podpora růstu a soudržnosti v příhraničních regionech EU“ (dále jen „sdělení z roku 2017“), málokdo věděl, že o tři roky později si naléhavě uvědomíme existenci vnitřních hranic, až budou mnohé přechody uzavřeny a budou přijata bezprecedentní opatření, jež omezí naši svobodu pohybu a naruší přeshraniční život. Sdělení z roku 2017 zdůraznilo, že příhraniční regiony mají důležitou úlohu v procesu evropské integrace. Mnozí zástupci příhraničních regionů považují své regiony za „laboratoře evropské integrace“, protože se jedná o ohniska intenzivní přeshraniční interakce, kde mnozí lidé provádějí své každodenní činnosti na obou stranách hranice. Jedná se o regiony, kde jsou velmi dobře viditelné výhody jednotného trhu a svobody pohybu a kde jsou často poprvé testovány nové nápady a nová řešení pro evropskou integraci. Sdělení z roku 2017 rovněž poukázalo na přetrvávající problémy, které ovlivňují mnohé aspekty přeshraničního života: nedostatečnou přeshraniční veřejnou dopravu, problémy s uznáváním dovedností a diplomů, omezený přístup k veřejným službám v blízkém okolí, často neexistující systémy skutečné přeshraniční správy, které by se společně staraly o sdílené zdroje, výzvy a příležitosti. Ambice přeshraničních regionů často brzdí rozdílné vnitrostátní předpisy, což je důsledek rozdílného provedení právního rámce EU, například směrnic EU. V letech 2020 a 2021 pandemie COVID-19 velmi důrazně ukázala, jak vzájemně závislé jsou členské státy a regiony EU. Někdy bohužel také prokázala, jak křehké mohou být naše vnitřní hranice a jak rychle můžeme, byť dočasně, ztratit výhodu otevřeného prostoru se svobodou pohybu. V mnoha členských státech byly jedněmi z prvních přijatých opatření opětovné zavedení hraničních kontrol a zákaz vstupu na jejich území pro sousedy, kteří v normálních dobách často překračují hranice z mnoha různých důvodů. V mnoha příhraničních regionech se brzy velmi zřetelně projevil nepříznivý dopad těchto opatření. Paralyzovala služby, včetně zdravotnických zařízení, protože přeshraniční pracovníci se nemohli dostat na svá pracoviště. Překážky bránící volnému pohybu zboží přerušily dodávky velmi potřebného zdravotnického materiálu. Veřejnost na tyto nepříznivé dopady reagovala: při veřejné konzultaci na téma překonání hraničních překážek, kterou provedla Komise v roce 2020, 65 % respondentů uvedlo, že uzavření hranic zvýšilo jejich vnímání hranic jako překážky. Nedávno přijatá strategie pro prostor svobody, bezpečnosti a práva bez vnitřních hranic proto bere náležitě v úvahu zkušenosti a poučení získané z pandemie COVID-19. Komise dále nedávno začala připravovat změnu v Schengenském hraničním kodexu, která by zjištěné nedostatky ve stávajícím systému měla řešit. Desetiletí dobrých sousedských vztahů a konstruktivní přeshraniční spolupráce však vedla také k pozoruhodným aktům solidarity. Členské státy, které byly méně postiženy mimořádně vysokým počtem pacientů vyžadujících intenzivní péči, nabídly svou pomoc, když ve svých zařízeních přijímaly pacienty ze sousedních zemí, které to potřebovaly více. Podél některých hranic dobře zavedené přeshraniční struktury koordinovaly reakci na krizi a osvědčily se jako skvělý zdroj spolehlivých informací pro lidi, kteří byli často zmateni měnícími se a nekonzistentními pravidly. A byli jsme svědky častých projevů prosté lidské empatie mezi sousedními společenstvími. Solidarita v souvislosti s onemocněním COVID-19 v přeshraničních regionech Velký region (Lucembursko–Belgie–Francie–Německo) vytvořil pandemickou pracovní skupinu s cílem koordinovat reakci na pandemii na více úrovních (např. sledování dostupnosti lůžek intenzivní péče). Sousedící města Görlitz (DE) a Zgorzelec (PL) prováděla společná cvičení pro případ mimořádných situací (např. opatření, která je třeba přijmout při masové epidemii spalniček), a využila těchto zkušeností ke zřízení systému přeshraniční výměny informací během pandemie COVID-19. Evropské seskupení pro územní spolupráci Bánát Triplex Confinium sdružuje místní orgány, které se nacházejí v hraničním trojmezí Maďarska, Rumunska a Srbska. Toto evropské seskupení pro územní spolupráci se spojilo za účelem dodávky naléhavě potřebných ochranných roušek a dezinfekčních přípravků na ruce z Maďarska 37 rumunským orgánům zapojeným v tomto seskupení. Na rakousko-italské hranici region Jižní Tyrolsko zaslal ochranné prostředky autonomním provinciím Bolzano a Trentino; nemocnice v tyrolských městech Innsbrucku, Hallu a Linci pečovaly o italské pacienty vyžadující intenzivní péči. Evropská komise včas zareagovala v mezích svého zákonného mandátu rychlým otevřením „zelených koridorů“ pro tranzit základního zboží a přijetím dvou souborů pokynů týkajících se volného pohybu pracovníků a pomoci při mimořádných událostech v oblasti zdravotnictví. Doporučení Rady (EU) 2020/1475 a jeho změna (EU) 2021/119, přijaté na základě návrhu Komise, zaujaly koordinovaný přístup k omezení volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19. Změna obsahuje zvláštní ustanovení pro obyvatele pohraničních oblastí, kteří často překračují hranici za účelem práce, školní docházky, vyhledání zdravotní péče nebo péče o rodinu. Neměl by být od nich vyžadován pobyt v karanténě, pokud překračují hranice k uspokojení základních potřeb. A dále, je-li v těchto regionech zaveden požadavek na testování přeshraničních cest, měla by být četnost testů přiměřená. Pokud je epidemiologická situace na obou stranách hranice srovnatelná, neměly by být stanoveny žádné požadavky na testování související s cestováním. Krize však prokázala, že stupeň odolnosti v pohraničních oblastech do značné míry závisí na institucionálním uspořádání a na míře připravenosti, které jsou často koncipovány a rozhoduje se o nich na celostátní úrovni. To by zasluhovalo další posouzení. Tato zpráva je proto rozdělena do dvou částí. Za prvé, zkoumá pokrok, jakého bylo dosaženo při provádění opatření oznámených v akčním plánu ve sdělení z roku 2017. Za druhé, na základě analytické činnosti a konzultací se zúčastněnými stranami a zkušeností získaných během krize COVID-19 zpráva reviduje akční plán z roku 2017 s cílem zvýšit jeho účinnost a přizpůsobit ho novým skutečnostem. Nejsou navrhována žádná nová opatření, ale Evropská komise zkoumá, jak by bylo možné využít iniciativy a programy v rámci víceletého finančního rámce 2021–2027 na podporu oživení pohraničních oblastí, jejichž hospodářství bylo často krizí zvlášť silně narušeno. Zpráva také posuzuje vnější hranice EU se sousedy, kteří mají dohodnutou cestu k přistoupení k Evropské unii. 2.Provádění akčního plánu – hlavní úspěchy Úsilí o provádění desetibodového akčního plánu z roku 2017, který koordinuje kontaktní místo pro hranice, pokračuje již více než tři roky. Podrobné hodnocení každého opatření se předkládá v tabulce na konci této zprávy. Veřejná konzultace z roku 2020, jejímž cílem bylo pochopit dopad těchto opatření a současnou situaci v přeshraničních regionech, přinesla 453 odpovědí, jež posloužily jako podklad pro tuto zprávu. Některé výsledky jsou zvlášť důležité, a proto je o nich v dalším textu s patřičným důrazem pojednáno samostatně. Byly významné z několika důvodů: některé z nich přispěly k našemu lepšímu pochopení přetrvávajících problémů, jimž jsou vystaveni obyvatelé příhraničních regionů; jiné daly nový podnět pro tvorbu společných přeshraničních iniciativ. Celkově byly tyto odpovědi pro zprávu přínosné. 1.Obohacený soubor nástrojů pro přeshraniční interakci V roce 2018 Komise přijala legislativní návrh o „mechanismu řešení právních a správních překážek v přeshraničním kontextu“, který poskytuje právní nástroj pro praktická řešení k překonávání přeshraničních překážek právní nebo správní povahy. Ve snaze postavit se do čela úsilí o překonání těchto překážek přijala Komise v roce 2019 projekt b-solutions,inovativní iniciativu, jež poskytuje právní podporu orgánům veřejné správy v příhraničních regionech při určování příčin právních nebo správních překážek, jež nepříznivě ovlivňují jejich přeshraniční interakce, a při hledání praktických řešení. Jedná se o úspěšný proces, který vyřešil 90 případů hraničních překážek. Případy se týkaly 27 přeshraničních regionů v 21 členských státech a řešily překážky hlavně v oblasti zaměstnanosti, veřejné dopravy, zdravotnictví a institucionální spolupráce. Z hlavních poznatků získaných v souvislosti s iniciativou „b-solutions“ vyplývá, že: 1)řešení musí být jednotlivě přizpůsobena každé konkrétní situaci, ovšem často mohou být užitečné zkušenosti s řešením obdobných překážek v jiných příhraničních regionech;

2)provádění řešení je obvykle složitý a zdlouhavý proces a je možné pouze se zapojením a politickým závazkem rozhodovacích orgánů na více úrovních; 3)řešení lze nalézt pomocí řady nástrojů; některé mohou být evropské, jiné mohou být již k dispozici na úrovni členských států. Tato řešení však často vyžadují změny v právním rámci. Celkově lze říci, že za svůj úspěch vděčí projekt b-solutions i skutečnosti, že připravuje půdu pro dlouhodobější dohody mezi členskými státy a regiony, které by překážky s konečnou platností odstranily, jak je popsáno v rámečku na následující straně. Tyto pilotní projekty také ukazují potenciál mechanismu řešení právních a správních překážek. Ve 13 z prvních 43 případů b-solutions (30 %) účastníci a odborníci jasně vyjádřili názor, že právní nástroj EU jako mechanismus řešení právních a správních překážek, pokud by byl k dispozici, by dosáhl změny v řešení opakujících se překážek na hranicích. Mechanismus řešení právních a správních překážek je dosud projednáván v Radě, poté co k němu Evropský parlament zaujal v roce 2019 celkově kladné stanovisko. Komise je i nadále přesvědčena, že tento návrh by přinesl významné výhody. Osvědčený postup: pohotovostní lékařská péče podél hranice Francie a Španělska I přes existenci první evropské dvounárodní nemocnice Hospidal de Cerdanya bylo lékařům donedávna bráněno v tom, aby zasahovali v naléhavých případech na druhé straně hranice, jelikož neexistovalo automatické vzájemné uznávání jejich lékařského statusu. Projekt b-solutions v roce 2019 nalezl způsob, jak tuto správní překážku překonat. V roce 2020 místní odpovědné orgány toto řešení uskutečnily. Po francouzsko-španělském summitu, který se konal 15. března 2021, nyní existuje nový politický závazek dále rozvíjet společný rámec pro přeshraniční zdravotní péči v přeshraničním regionu. 2.Vývoj v oblasti přeshraniční zdravotní péče Odvětví zdravotnictví byla v posledních několika letech věnována zvýšená pozornost. V důsledku toho nyní existuje mnohem lepší pochopení přeshraničních zdravotnických služeb, jejich přidané hodnoty (například poskytováním snadnějšího přístupu k přeshraničním zdravotnickým službám v blízkosti pacientů) a opakujících se problémů, s nimiž se setkávají (často souvisejících s náhradou nákladů na léčení). Vývoj politik a finanční podpora, mimo jiné v rámci programů přeshraniční spolupráce Interreg financovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR), spolupůsobí k usnadnění rozvoje přeshraničních zdravotnických služeb, jež mohou často zachránit životy (např. tím, že poskytnou obyvatelstvu na druhé straně hranic mnohem rychlejší přístup ke specializované péči nebo k záchranné službě). Osvědčený postup: projekt HealthAcross Po letech příprav a spolupráce mezi Rakouskem a Českem bylo v rakouském městě Gmündu otevřeno nové moderní společné zdravotní středisko, kde mohou obdržet interní i ambulantní lékařskou péči také pacienti z Česka. 3. Nové přeshraniční spojení veřejnou dopravou Kromě právních překážek je jedním z největších problémů, na které narážejí lidé žijící v příhraničních regionech, omezený přístup veřejné dopravy do oblastí na druhé straně hranice. Příliš mnoho spojů dopravní obsluhy stále končí na hranici a společné systémy veřejné dopravy se potýkají s příliš velkým počtem správních překážek. Na základě komplexního zmapování chybějících spojů v oblasti železnice a řady konkrétních projektů financovaných z rozpočtu EU se pro tento problém ve vícerech přeshraničních regionech hledají řešení. V některých příhraničních regionech byla vytvořena partnerství s cílem rozvíjet společné služby, včetně integrace jízdních řádů a prodeje jízdenek. Mnohé ještě zbývá udělat, ale bylo dosaženo značného pokroku. Osvědčený postup: nový přeshraniční železniční park Podél francouzsko-německé hranice program Interreg financuje vývoj prototypu přeshraničního vlaku typu Coradia s mnohostranným využitím, který bude provozován na obou regionálních železničních sítích. Do roku 2024 má přes hranici jezdit 30 takových vlaků. 4.Jasný rámec finanční podpory Dne 1. července 2021 vstoupilo v platnost nové nařízení Interreg na podporu programů přeshraniční spolupráce v období 2021–2027. Obsahuje nový cíl související s programem Interreg Lepší správa spolupráce, který posiluje možnosti programů přeshraniční spolupráce Interreg (jak na vnitřních, tak na vnějších hranicích) aktivně řešit hraniční překážky v těchto regionech. Evropská komise kromě toho předala budoucím programovým orgánům orientační dokumenty pro přeshraniční spolupráci, jež vypracovala s cílem poskytnout členským státům, regionům a partnerským zemím vodítko při tvorbě programů hlavně na základě poznatků získaných při provádění akčního plánu z roku 2017. Souběžně s tím nové nařízení o Evropském fondu pro regionální rozvoj (EFRR) důrazně vyzývá členské státy a regiony, aby využívaly své vlastní vnitrostátní a regionální programy EFRR k investování do přeshraničních iniciativ a projektů infrastruktury. Využití synergií s investicemi v sousedních regionech by bylo důležitým krokem ke zvýšení účinnosti politiky soudržnosti v příhraničních regionech. 3.Budoucí vývoj Přeshraniční regiony potřebují individuálně přizpůsobená řešení a politiky, které mohou maximalizovat jejich možnosti, odstraňovat stávající překážky a podpořit jejich hospodářské oživení a odolnost. Tento názor také vyjádřili Evropané při veřejné konzultaci v roce 2020. 79 % respondentů uvedlo, že „evropské opatření ve prospěch příhraničních regionů je důležité, protože přispívá k budování důvěry mezi jednotlivci a organizacemi a protože se ukazuje, že vnitrostátní právní rámce často neberou v úvahu území přes hranici“. 42 % dále vyjádřilo souhlas s tím, že opatření, jež přijala Evropská komise za posledních pět let, podpořila přeshraniční regiony jako nikdy předtím a měla by pokračovat. 65 % respondentů pak nesouhlasilo s výrokem, že opatření Komise by se měla omezovat na poskytování financí z programu Interreg. Na základě zkušeností získaných od roku 2017, včetně zkušeností z krize COVID-19, zejména vzhledem k nutnosti větší a hlubší institucionální přeshraniční spolupráce a s ohledem na naléhavé výzvy, jimž čelí Evropa a svět, pokud jde o změnu klimatu, Komise navrhuje přeskupit opatření do čtyř klastrů: I.Odolnost prostřednictvím hlubší institucionální spolupráce II.Více kvalitnějších přeshraničních veřejných služeb III.Pulzující přeshraniční trhy práce IV.Příhraniční regiony pro Zelenou dohodu pro Evropu Opatření v těchto klastrech musí příhraničním regionům umožňovat testování inovativních řešení v přeshraničním kontextu, umožnit jim, aby i nadále působily jako ohniska a laboratoře evropské integrace. Přeshraniční území odkrývají před širokou veřejností výhody evropské integrace i nedostatky. Komise a členské státy musí proto s těmito regiony spolupracovat na společném rozvoji inovativních přístupů k prohlubování jejich začlenění a zvýšení přeshraničních výměn. Přístupy a řešení ke zvýšení evropské integrace vyvinuté a otestované v přeshraničních regionech by pak mohly být použity šířeji v jiných regionech.

Inovativní opatření zaměřená na rozvoj přeshraničních regionů lze provádět, pokud veřejné instituce a další organizace v různých oblastech práce pohlížejí na přeshraniční region jako na jeden celek, a nikoli jako na součet dvou samostatných částí. Toho může být dosaženo pomocí nové politiky a finančních nástrojů pro období 2021–2027. Inovativní řešení se zavádějí v několika oblastech politiky, například: ·Evropská centra pro digitální inovace, a rovněž posílená politika interoperability, financovaná programem Digitální Evropa mohou podněcovat k větší spolupráci mezi sousedními zeměmi a poskytovat podporu pro digitální inovace v oblasti veřejných služeb a podniků v přeshraničních regionech. ·Koordinované správní procesy pro zadávání veřejných zakázek mohou podpořit přeshraniční vazby mezi podniky. Přeshraniční projekty v oblasti „propojená veřejná správa“ v rámci stěžejní iniciativy „Modernizace“ Nástroje pro oživení a odolnost by mohly prohloubit spolupráci mezi správami sousedních regionů. Směrnice o zadávání veřejných zakázek z roku 2014 vytvořily zvláštní ustanovení o příležitostném společném zadávání zakázek a o zadávání veřejných zakázek za účasti veřejných zadavatelů z různých členských států, zejména společných právních subjektů, včetně evropských seskupení pro územní spolupráci. ·Strategie pro malé a střední podniky (MSP) poskytuje rámec, ve kterém příhraniční regiony mohou zkoumat řešení přeshraničních problémů, na něž MSP narážejí. ·Nástroj pro propojení Evropy pro síť TEN-T zahrnuje cílené opatření týkající se přeshraničních propojení za účelem integrace dopravních sítí na obou stranách hranice a digitálních infrastruktur a služeb. ·Důraz na udržitelnost a dopad pandemie utvářejí novou generaci spotřebitelů, kteří hledají možnosti trávení dovolené s nízkými emisemi uhlíku nebo dovolené bez plastů. To nabízí nový prostor pro přeshraniční spolupráci, pokud jde o společný cestovní ruch a místní sítě inteligentních a udržitelných turistických destinací. Komise bude podporovat přeshraniční regiony v inovacích při plánování budoucího vývoje s cílem dosáhnout toho, aby bylo pro příhraniční společenství přitažlivé nejen zůstat tam, kde jsou, ale aby rovněž prosperovala díky maximálnímu využívání potenciálu svých domovských regionů. Důležitá úloha při podpoře příhraničních regionů náleží také mladým lidem. Jejich velký zájem o přeshraniční spolupráci potvrzuje vysoká míra využívání systému dobrovolné činnosti Interreg, který byl vytvořen současně se zřízením Evropské dobrovolnické služby. Od roku 2019 se programů a projektů Interreg zúčastnilo více než 500 mladých dobrovolníků. Někteří z nich se také stali spoluautory Manifestu mladých lidí pro spolupráci. Většinu prvků popsaných ve čtyřech klastrech níže lze finančně podpořit podél vnitřní i vnější hranice EU prostřednictvím nové přeshraniční spolupráce Interreg, přeshraniční spolupráce Nástroje předvstupní pomoci (NPP) a programů Interreg Next. Nový cíl „Lepší správa spolupráce“, zavedený v nařízení Interreg, byl navržen speciálně za tímto účelem. Ze 65 programů přeshraniční spolupráce, které mají být prováděny v období 2021–2027 podél vnitřních a vnějších hranic EU, bude nejméně 50 využívat tohoto cíle k posílení přeshraniční správy. Programy by například mohly stanovit vytvoření malých projektových fondů pro řešení překážek nebo pro investice do společného koncipování rozvojových strategií nebo společných mechanismů územního plánování. Finanční podpora by mohla být rovněž věnována na zkoumání potřeby společných veřejných služeb nebo na investice do vypracování spolehlivých přeshraničních statistik, jak nedávno doporučil Evropský účetní dvůr. 3.1Odolnost prostřednictvím hlubší institucionální spolupráce Jakékoli opatření přijaté na podporu příhraničních regionů se musí opírat o spolehlivé správní mechanismy, které budou dbát na jeho udržitelnost a trvalost a zajistí, že nebude záviset pouze na dobré vůli jednotlivců. Existuje velký prostor pro další rozvoj společného řízení našich přeshraničních regionů, od pořádání společných veřejných konzultací o budoucích investicích po zvažování společného územního plánování a společných veřejných služeb založených na blízkosti. Při veřejné konzultaci v roce 2020 uvedlo 56 % respondentů, že hlavní překážky související s legislativními procesy se týkaly institucionální spolupráce. Jsou již k dispozici nástroje EU pro spolupráci, především v podobě evropských seskupení pro územní spolupráci, které poskytují stabilní právní rámec pro společné iniciativy a investice. 80 stávajících evropských seskupení pro územní spolupráci zajišťuje široké spektrum činností, včetně řízení veřejných služeb. Ke zvýšení přeshraniční spolupráce je však nezbytné úžeji spolupracovat s vnitrostátními orgány, jež odpovídají za provádění. Spolu s platformou evropských seskupení pro územní spolupráci, kterou provozuje Výbor regionů, bude Komise aktivně podporovat jejich využívání v celé EU. Jiné formy spolupráce podporované z rozpočtu EU, jako jsou aliance Evropských univerzit v rámci programu Erasmus+ nebo evropská centra pro digitální inovace, mohou využívat právní nástroj evropských seskupení pro územní spolupráci k udržení přeshraniční spolupráce, a tím i rozšíření jejího dopadu vně politiky soudržnosti. Také mechanismus řešení právních a správních překážek v přeshraničním kontextu, navržený Komisí v roce 2018, nabízí způsoby, jak uvolnit potenciál přeshraničních regionů zavedením právního rámce pro řešení hraničních překážek. Pokud zavedená spolupráce tento rámec již poskytuje, je mechanismus řešení právních a správních otázek další možností. Pokud žádný institucionalizovaný mechanismus pro řešení překážek neexistuje, poskytuje mechanismus řešení právních a správních překážek standardní řešení. Na úrovni členských států usnadňují spolupráci stávající formální dohody tím, že poskytují společný, dohodnutý právní rámec, v němž je možné fungovat. Klíčovou roli při poskytování dobře fungujícího rámce pro spolupráci mají sehrát regionální seskupení, jako je Unie Beneluxu nebo Severská rada ministrů. Obdobné cíle sledují dvoustranné dohody, jako je Cášská smlouva mezi Francií a Německem nebo Estonsko-lotyšská mezivládní komise. Bylo by možné dosáhnout více například zkoumáním možností společného provádění testů k posouzení přeshraničního dopadu při vypracování nových právních předpisů nebo při provedení evropských směrnic ve vnitrostátním právu. Užitečný základ pro to poskytuje nástroj pro posuzování územního dopadu, který nyní používá Komise v rámci svého souboru nástrojů ke zlepšování právní úpravy. V oblasti dvoustranných styků by členské státy měly rovněž zvážit způsoby, jak usnadnit přeshraniční interakci, zejména tím, že umožní odchylky od vnitrostátních pravidel, nebo rozšířením vzájemného uznávání založeného na vzájemném poznání, standardech a důvěře. Komise je připravena podporovat rozvoj účinnějších systémů správy pro přeshraniční regiony. Toho lze dosáhnout několika způsoby, z nichž některé jsou uvedeny v rámečku níže. Členské státy a regiony se vyzývají, aby se tohoto procesu účastnily, zejména pomocí nové generace programů Interreg pro přeshraniční spolupráci s cílem investovat do systémů udržitelné spolupráce, které jsou přizpůsobeny jejich konkrétním okolnostem. Opatření: ·Komise rozšíří iniciativu b-solutions, zavedenou v roce 2019, tak, aby zahrnovala období 2021–2027 a aby zahrnovala předvstupní příhraniční regiony. Výsledky budou sdíleny na online platformě sítě kontaktních míst pro hranice a na jiných kanálech. ·S cílem dosáhnout širšího povědomí o přidané hodnotě přeshraniční spolupráce Komise vypracuje metodu sebehodnocení pro analýzu intenzity přeshraniční spolupráce i jejího příspěvku k evropské integraci v příhraničních oblastech. ·Komise bude i nadále podporovat činnost statistických úřadů při vytváření a analýze přeshraničních dat pro tvorbu politik založenou na důkazech: jeden stávající pilotní projekt se snaží definovat přeshraniční města a funkční městské oblasti s cílem shromažďovat o nich data ve střednědobém měřítku. Bude podporovat činnost, kterou provádí Evropská síť pro přeshraniční sledování. 3.2Více kvalitnějších přeshraničních veřejných služeb Lidé žijící v příhraničních regionech jsou často v situaci, kdy to mají daleko ke službám v rámci svých státních hranic a mají nedostatečné digitální připojení, avšak jsou v blízkosti služeb na druhé straně hranic. Některé příhraniční regiony již mají dlouhou tradici sdílení veřejných služeb, nebo dokonce sdružování zdrojů na poskytování místních služeb všem obyvatelům žijícím na obou stranách státní hranice. Při veřejné konzultaci v roce 2020 respondenti uvedli, že hlavním problémem brzdícím využívání přeshraničních veřejných služeb jsou problémy v přístupu ke spolehlivé veřejné dopravě, hned poté následoval nedostatek společných digitálních služeb. Pandemie COVID-19 zviditelnila dva aspekty přeshraničních veřejných služeb ve zdravotnictví. Na jedné straně náhlé zavedení omezení pohybu přes hranice zabránilo pacientům, ale i zdravotnickému personálu v přístupu ke zdravotnickým zařízením. Tato omezení paradoxně velmi zvýraznila význam každodenních přeshraničních toků. Na druhé straně akutní potřeba lékařských služeb podpořila vyjádření přeshraniční solidarity a prokázala, že odolnost příhraničních regionů vůči krizím závisí na vzájemné přeshraniční spolupráci. K obdobným závěrům se dospělo v případě přístupu ke vzdělání, kultuře a volnočasovým službám, aniž bychom zapomněli na to, že je zapotřebí umožnit fyzický přístup ke službám prostřednictvím dopravních systémů s nízkými emisemi uhlíku, jako jsou vlaky, tramvaje a autobusy. Například strategie EU pro integraci energetických systémů poukazuje na přetrvávající nedostatečnou přeshraniční interoperabilitu služeb nabíjení elektrických vozidel, která brání rozvoji ekologičtějších přeshraničních dopravních služeb.

Nedávno zveřejněná studie financovaná Evropskou sítí pro sledování územního plánování v rámci programu Interreg shromáždila informace o 580 přeshraničních veřejných službách podél vnitřních hranic EU. V současné době se většina těchto přeshraničních veřejných služeb zabývá ochranou životního prostředí, civilní ochranou, zvládáním katastrof a dopravou. Budoucí trendy ukazují, že jsou očekávány nové přeshraniční veřejné služby zejména v oblasti územního plánování, hospodářského rozvoje, cestovního ruchu a kultury. Mnohé regiony zkoumají, v jakém rozsahu je třeba poskytovat přeshraniční veřejné služby v oblasti zdravotnictví a trhu práce. Pandemie rovněž zdůraznila důležitost digitalizace. Podpora příhraničních regionů znamená zajistit, aby digitální veřejné služby byly interoperabilní a přeshraniční již ze své podstaty, v souladu s vizí a zásadami, které jsou stanoveny v Evropském rámci interoperability a v akčním plánu EU pro „eGovernment“. Výbor regionů (ve stanovisku, které vydal v roce 2020) a Evropský parlament (v rámci pilotního projektu „Integrovaná iniciativa pro přeshraniční reakci na krizi“) poukázaly na nutnost poskytnout silnější a stabilnější rámec pro přeshraniční veřejné služby. Evropská komise tento cíl plně sdílí a navrhuje konkrétní opatření v této oblasti. Opatření: ·Komise bude podporovat odolnost přeshraničních regionů, zejména prostřednictvím rozvoje kvalitních přeshraničních veřejných služeb, mimo jiné prostřednictvím digitalizace a interoperability. Dvě probíhající studie (jedna týkající se veřejných služeb a druhá ohledně veřejné dopravy) poskytnou základ pro sdílení osvědčených postupů a řešení opakujících se problémů. Přeshraniční regiony budou mít přístup ke komplexním informacím přes platformu, jež bude vytvořena v rámci výše uvedeného pilotního projektu Evropského parlamentu „Integrovaná iniciativa pro přeshraniční reakci na krizi“. ·Komise posílí opatření, která byla již učiněna v oblasti přeshraniční zdravotní péče: 1.vyhodnocení směrnice o uplatňování práv pacientů v oblasti přeshraniční zdravotní péče s cílem posoudit, jak účinně splnila svůj cíl usnadnit přístup veřejnosti k bezpečné a kvalitní přeshraniční zdravotní péči v jiné zemi EU (zejména s ohledem na zbývající právní a správní překážky); 2.program EU4Health financující příležitosti pro spolupráci mezi zeměmi při přenosu poznatků a osvědčených postupů; 3.plánované vytvoření evropského prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví pro lepší tvorbu politiky v oblasti zdraví, na podporu regulačních činností založených na důkazech a lepšího výzkumu a inovací v oblasti zdraví, včetně společného přístupu k přeshraničním zdravotnickým službám. 3.3Pulzující přeshraniční trhy práce Mnohé příhraniční regiony se vyznačují sociálně-ekonomickými asymetriemi na obou stranách státní hranice, Vytvoření skutečných přeshraničních trhů práce přináší mnoho výhod podnikům i uchazečům o zaměstnání: zaměstnavatelé mají přístup k rozsáhlejšímu souboru dovednostní a kompetencí a uchazeči o zaměstnání mohou získat přístup k většímu počtu volných pracovních míst. Malé a střední podniky, které chtějí otestovat sousední trhy, budou mít navíc přímý přístup k uchazečům o zaměstnání s potenciálně různými jazykovými dovednostmi. V důsledku toho se dojíždění přes hranici může vyhnout sociálním nákladům migrace, které by jinak mohly vést k odlivu kvalifikované pracovní síly z příhraničních regionů. Má-li však tento přístup přinést úspěch, měly by být přeshraniční regiony považovány za „jediné“ území z hlediska vzdělávání a odborné přípravy, dovedností a kompetencí, zaměstnanosti a přístupu k sociálnímu zabezpečení. Tohoto stavu však ještě nebylo dosaženo: při veřejné konzultaci v roce 2020 respondenti uváděli jazykové rozdíly a potíže s uznáváním diplomů, dovedností a kvalifikací jako hlavní problémy, s nimiž se v přeshraničních regionech setkávají, pokud jde o vzdělávání, odbornou přípravu a zaměstnanost v přeshraničních regionech. Podpora odborné přípravy a hledání zaměstnání přes hranici je kromě toho v současné době zřídka prováděna systematicky, což ztěžuje maximální využití potenciálu poptávky a nabídky dostupné v širším přeshraničním regionu. Vyskytují se například tyto problémy: -Překážky týkající se uznávání kvalifikací – i přes existenci nástrojů ke zvýšení transparentnosti, jako je evropský rámec kvalifikací, a právních nástrojů, jako je směrnice o odborných kvalifikacích – a také nedostatku informací nebo nedostatečné znalosti příslušných správních postupů. -Problémy s nacházením dostupných pracovních míst nebo s oslovováním potenciálních zaměstnanců v důsledku nedostatečné integrace trhů práce a koordinace mezi službami zaměstnanosti. Volná pracovní místa, která jsou dostupná na obou stranách hranice, velmi často nejsou zveřejňována koordinovaně. Překážkou je také nedostatečná interoperabilita digitálních systémů. -Složitost vnitrostátních daňových systémů a přístupu k režimům sociálního zabezpečení a rovněž platné právní předpisy mohou přispívat ke specifickým problémům, které se týkají občanů dojíždějících za hranice. -Překážky související s postupy práce na dálku pro občany, kteří dojíždějí za hranice, jež vyplývají ze složitosti při určování příslušných použitelných právních předpisů a z nedostatku rychlého a spolehlivého připojení k internetu v přeshraničních oblastech venkovského charakteru. Na tyto problémy narážejí občané dojíždějící za hranice, a to i přesto, že některé důležité kroky již byly učiněny. Například v souvislosti se zvýšeným využíváním práce z domova Správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení vydala pokyny k hledání pragmatických řešení, jež umožní, aby účast pracovníků na systému sociálního zabezpečení zůstala v zemi „obvyklého“ pracovního místa, (tj. obvykle tam, kde má společnost sídlo). Každodenní přeshraniční dojíždění a návrat domů by měly být stejně jednoduché jako dojíždění z předměstí velkého města. Je nutné, aby měli občané dojíždějící za hranice v praxi stejná práva jako ti, kteří při cestě do práce denně hranici nepřekračují. Měly by se zkontrolovat a revidovat vnitrostátní a regionální právní rámce, pokud existují důkazy, že staví občany, kteří dojíždějí za hranice, do zranitelnějšího postavení než jiné pracovníky. Správní postupy pro občany, kteří dojíždějí za hranice, by měly být rovnocenné těm postupům, které jsou uplatňovány ve vnitrostátním kontextu, aby nedocházelo k nejednotným nebo zbytečně složitým situacím. Členské státy by měly zvážit přijetí fiskálních politik a uzavření fiskálních dohod, které neznevýhodňují žádný region, jak to například navrhuje Kongres místních a regionálních orgánů Rady Evropy. Evropský orgán pro pracovní záležitosti zajišťuje snadnější přístup k informacím o službách pracovní mobility pro jednotlivce a zaměstnavatele. Bude posilovat spolupráci a bude hrát zprostředkovací úlohu mezi vnitrostátními orgány v aspektech, které se týkají pracovního práva a sociálního zabezpečení. Trhy práce by měly získat evropštější perspektivu. Komise bude posuzovat přeshraniční problematiku systematičtěji, například pokud jde o strukturovaný a udržitelný rozvoj statistiky o přeshraničním dojíždění. Totéž platí pro vzdělávání, odbornou přípravu a dovednosti. To znamená, že lidé mohou mít přístup ke škole nebo mateřské školce v zemi, ve které žijí, ale mohou narážet na správní postupy nebo právní překážky bránící v přístupu k těmto službám tam, kde pracují. Ke stejné situaci dochází v přístupu k odborným stážím nebo k možnostem odborného vzdělávání. V oblasti vysokoškolského vzdělávání mohou plnit důležitou úlohu při podpoře mnohojazyčnosti aliance Evropských univerzit s partnery v sousedních příhraničních regionech. Lidem žijícím v přeshraničních regionech by měl být poskytován přístup ke vzdělávání a odborné přípravy na obou stranách hranice. V řídce osídlených regionech nebo v regionech trpících vylidňováním může zkoumání možnosti koordinovaného vzdělávání a odborné přípravy pomoci takové služby zachovat, pokud jsou ohroženy. Sdílení vzdělávacích prostředků v příhraničních regionech přispívá také ke dvojjazyčnosti, vzájemné důvěře a společným souborům dovedností, což jsou všechno výhody evropské integrace. Evropský prostor vzdělávání ukazuje, že je nezbytné odstraňovat strukturální překážky pro vzdělávání a rozvoj dovedností. Část této iniciativy, aliance Evropských univerzit, integruje ambice, jako je mnohojazyčnost, což bude prospěšné k dosažení cíle koordinace poskytování vzdělávání v těchto regionech, ačkoliv působnost této aliance je mnohem širší. V Evropské unii již existovaly některé dobré příklady regionů poskytujících služby společného vzdělávání nebo vzájemného uznávání dovedností a kvalifikací na základě znalosti školních osnov druhé strany a na základě důvěry. Je zapotřebí více takových příkladů a členské státy by měly spolu s Evropskou komisí usilovat o posilování úlohy příhraničních regionů při poskytování přeshraničních nabídek v oblasti vzdělávání. Opatření: ·Přeshraniční partnerství EURES budou i nadále podporovat pracovní mobilitu v přeshraničních regionech. ·Evropský orgán pro pracovní záležitosti bude nadále usnadňovat přístup k informacím a zvyšovat transparentnost pravidel, jež platí pro mobilní přeshraniční pracovníky. ·Komise bude též spolupracovat s výzkumnou obcí a s regionálními středisky pro sledování trhu práce s cílem zlepšit znalosti o problémech, se kterými se potýkají občané, kteří dojíždějí za hranice. ·Komise vytvoří strukturovaná partnerství dobrovolnických příhraničních regionů, které již uznaly bariéry bránící přístupu na trh a setkaly se s takovými bariérami v důsledku regulačních nebo správních překážek, a bude jim pomáhat při vypracování řešení v duchu jednotného trhu směrem zdola nahoru. ·Komise bude pokračovat ve zvyšování povědomí o evropském rámci kvalifikací a bude pomáhat zlepšovat jeho provádění v přeshraničních regionech, aby podpořila porozumění, transparentnost, srovnatelnost a uznávání všech druhů a úrovní kvalifikací, včetně kvalifikací získaných mimo instituce vysokého školství. ·V oblasti zdanění Komise oznámila ve svém akčním plánu pro spravedlivé a jednoduché zdanění podporujícím strategii oživení a přijatém v červenci 2020 sdělení, které vyhodnotí stávající práva daňových poplatníků podle práva EU spolu s doporučením pro členské státy, aby zlepšily situaci občanů jako daňových poplatníků narážejících na přeshraniční daňové překážky, například občanů, kteří dojíždějí za hranice. Záměrem je pořídit přehled stávajících práv na základě judikatury a praxe, zajistit, aby si daňoví poplatníci i daňové správy byli těchto práv a povinností vědomi, a tím posílit vztahy mezi daňovými poplatníky a daňovými správami. 3.4Příhraniční regiony pro Zelenou dohodu pro Evropu