Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o statutu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací /* COM/2012/0499 final - 2012/0237 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU 1.1. Obecné souvislosti Smlouva o Evropské unii ve svém článku 10 stanoví, že „politické strany na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie“. Tentýž princip je vyjádřen v čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie. Právo na svobodu sdružování na všech úrovních, například v politických a občanských otázkách, a právo na svobodu projevu, které zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, jsou základními právy každého občana Unie. Je proto v zájmu občanů Evropské unie, aby mohla vzkvétat zastupitelská demokracie. Skutečně nadnárodní evropské politické strany a politické nadace mají rozhodující význam pro formulování hlasu občanů na evropské úrovni. Politické strany na evropské úrovni a jejich přidružené politické nadace sehrávají důležitou úlohu ve vyplňování mezery mezi politikami na vnitrostátní a unijní úrovni a plní významné komunikativní funkce tím, že podporují vzájemné působení mezi všemi úrovněmi mnohostupňového systému řízení, který má Unie. Větší a účinnější zapojení politických stran a nadací na evropské úrovni může přispět k tomu, že občané budou lépe chápat souvislost mezi politickými procesy na vnitrostátní a evropské úrovni. Současně je to i způsob, jak vyvolat nadnárodní veřejné diskuse po celé Evropě a podnítit vznik evropské veřejné sféry. Politickým stranám na evropské úrovni by se navíc mělo napomoci rozvíjet jejich schopnost vyjadřovat a zprostředkovávat vůli občanů ve vztahu k voleným úřadům a jiným zastupitelským funkcím na evropské úrovni, které jsou rozhodující pro evropskou zastupitelskou demokracii jako celek. Měly by tedy být povzbuzovány k tomu, aby v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu zvyšovaly u občanů vědomí sounáležitosti s jejich vnitrostátními politickými stranami a kandidáty. Zvlášť významné to je po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost, která upevnila úlohu Evropského parlamentu jako plnoprávného zákonodárce spolu s Radou. Jedná se rovněž o významný příspěvek ke zvyšování zájmu občanů o evropské volby a jejich účasti v nich a k upevňování demokratické legitimity Evropské unie. 1.2. Odůvodnění a cíle návrhu Devět let poté, co vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni[1] a pět let po jeho novelizaci v roce 2007[2], která kromě jiného vztáhla působnost nařízení na přidružené politické nadace na evropské úrovni, provedla Komise komplexní posouzení současného rámce financování a regulace politických stran a nadací na evropské úrovni. Učinila tak po přijetí jednak zprávy generálního tajemníka Evropského parlamentu o financování stran na evropské úrovni[3] a jednak usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2011 o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003 (dále jen „zpráva Giannakouové“)[4]. Zpráva Giannakouové, která představuje hodnotící zprávu EP podle článku 12 nařízení (ES) č. 2004/2003[5], se týká dvou hlavních oblastí: · vyzývá Komisi, aby navrhla status evropských politických stran a politických nadací s odvoláním také na související otázky vnitrostranické demokracie a · navrhuje řadu změn v režimu financování použitelného na politické strany a jejich přidružené politické nadace, v nichž požaduje na jedné straně přísnější podmínky přístupu k finančním prostředkům a na druhé straně pružnější systém. Komise ve svém posouzení stávajících předpisů, kterými se řídí politické strany a politické nadace na evropské úrovni, řádně zohlednila závěry, k nimž dospěl Evropský parlament ve zprávě Giannakouové. Komise souhlasí s názorem, že politické strany a nadace na evropské úrovni mají hrát důležitou úlohu v upevňování a prosazování zastupitelské demokracie na úrovni EU a mají být spojnicí mezi politikami EU a občany EU. Tento návrh nařízení si proto klade za cíl povzbudit politické strany na evropské úrovni a pomoci jim a k nim přidruženým politickým nadacím v tom, aby reprezentovaly a vyjadřovaly názory a stanoviska evropských občanů a zajistily silnější vazbu mezi evropskou občanskou společností a evropskými institucemi, zejména Evropským parlamentem, cestou vytváření podmínek, které jim umožní rozvíjet úsilí o přiblížení se evropským občanům. Ve vztahu k politickým nadacím nabízí tento návrh zvláštní právní, finanční a regulatorní rámec přizpůsobený jejich potřebám. Tento rámec je samostatný a liší se od pravidel, která pro nadace na evropské úrovni stanoví evropskou právní formu a která jsou obsažena v návrhu statutu evropské nadace, který předložila Komise a který byl přijat dne 8. února 2012[6]. 2. KONZULTACE SE ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI Při přípravě tohoto návrhu vedla Komise intenzivní dialog a konzultace s příslušnými zainteresovanými stranami. Uspořádala několik schůzek na různých úrovních věnovaných speciálně tomuto návrhu s představiteli politických stran a nadací na evropské úrovni, politickými skupinami v EP, odborníky a akademickými činiteli z členských států, předsedou EP, generálním tajemníkem EP a se zpravodajem hodnotící zprávy EP. Všechny zainteresované strany poskytovaly důležité a pravidelné příspěvky na základě svých zkušeností a odborných znalostí současných předpisů, které upravují politické strany a politické nadace podle nařízení (ES) č. 2004/2003 a finančního nařízení.[7] Zejména politické strany a nadace na evropské úrovni byly schopny doplnit hodnotící zprávu EP o konkrétní potíže, na něž narazily v posledních letech, i o návrhy doporučení, jak by se dalo dosáhnout zlepšení. Odborníci a akademičtí činitelé z členských států zase umožnili hluboký analytický pohled do pravidel týkajících se statusu a financování politických stran na úrovni členského státu a do pravděpodobného dopadu Komisí uvažovaných opatření na členské státy. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1 Právní základ Návrh vychází z článku 224 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že „Evropský parlament a Rada stanoví řádným legislativním postupem formou nařízení pravidla, kterými se řídí politické strany na evropské úrovni podle čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii, a zejména pravidla pro jejich financování“. Toto ustanovení ve své podstatě odpovídá druhému pododstavci článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství, z něhož vychází nařízení (ES) č. 2004/2003. 3.2. Subsidiarita a proporcionalita Návrh je zcela v souladu se zásadou subsidiarity. Pravidla upravující status a financování politických stran a politických nadací na evropské úrovni mohou být stanovena pouze na úrovni EU. I když se stávající nařízení upravující politické strany a nadace ukázalo jako dobrá platforma pro to, aby tyto subjekty získaly pevnou půdu pod nohama a usadily se na evropské politické scéně, nyní je zapotřebí reforma stávajících systémů regulace a financování, aby mohly plně zdolávat překážky současnosti (například tím, že vzniknou aktéři na evropské úrovni nebo tím, že se politickým stranám na evropské úrovni umožní převádět zdroje z jednoho rozpočtového roku do druhého) a aby se připravily na výzvy, které přinese budoucnost. Při formulování možných reformních opatření dbala Komise na to, aby reflektovala zásady obsažené v prohlášení č. 11 k článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství připojeném k závěrečnému aktu Smlouvy z Nice.[8] Tento návrh neupravuje více, než je nezbytné k dosažení dlouhodobého cíle, kterým je rozvoj a upevňování evropské demokracie a legitimita institucí EU cestou zefektivňování politických stran a politických nadací na evropské úrovni a zodpovědnějšího chování demokratických činitelů. Je tedy v souladu se zásadou proporcionality. Cílem návrhu je vytvořit novou evropskou právní formu pro oba druhy subjektů, i když budou ve většině aspektů své praktické činnosti nadále působit na základě právní formy uznávané právním řádem toho členského státu, v němž mají sídlo. Navrhované opatření by řešilo některé největší překážky, na které narážejí politické strany a politické nadace ve své každodenní činnosti a při svém působení v členských státech, aniž by však taxativně určovalo nějakou sadu pravidel, která by se na ně vztahovala. Návrh například neobsahuje žádné ustanovení o pracovněprávních vztazích nebo o danění (s výjimkou pravidel týkajících se zákazu diskriminace zahraničních dárců a darů, kde je evidentní evropský rozměr). Není-li to výslovně uvedeno jinak, budou se evropské politické strany a evropské politické nadace nadále řídit vnitrostátní právní úpravou. 4. HLAVNÍ ASPEKTY NÁVRHU Komise navrhuje balík doplňujících se návrhů, který má zlepšit financování a regulatorní rámec politických stran a politických nadací na evropské úrovni. Jeden návrh, tj. tento, má nahradit současné nařízení (ES) č. 2003/2004 a druhý, paralelně předkládaný, návrh má pozměnit finanční nařízení. V tomto návrhu nařízení o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací Komise navrhuje řadu zlepšení oproti nařízení (ES) č. 2004/2003. Jejich zastřešujícím cílem je zvýšit viditelnost, uznání, efektivnost, transparentnost a zodpovědnost evropských politických stran a nadací. Tento návrh zavádí evropský právní status. Evropský status dává možnost zaregistrovat se jako evropská politická strana nebo evropská politická nadace a tím získat právní postavení na základě práva EU. Tato nová evropská právní subjektivita, která nahradí předtím existující vnitrostátní právní subjektivitu, poskytne evropským politickým stranám požadované uznání a pomůže jim řešit některé dlouhodobé překážky, s nimiž se potýkaly. Patří k nim rozmanitost právních forem v jednotlivých státech, v nichž existovaly až doteď, a které jsou obecně nevhodné pro velmi specifické úkoly a cíle politických stran na evropské úrovni. Další překážkou je nedostatečné zviditelnění a z toho vyplývající uznání. Proto je důležitý jednotný právní status založený na právu EU, který jim umožní lépe naplňovat jejich zvláštní poslání, jež jim vyplývá ze Smluv. Podobný evropský právní status pro přidružené politické nadace představuje jasné uznání důležité úlohy, kterou tyto organizace sehrávají jako podpora a doplněk činnosti evropských politických stran, zejména tím, že přispívají do diskusí o otázkách veřejné politiky a evropské integrace a tím, že usnadňují spolupráci aktérů z různých sfér a různých úrovní celé Evropské unie. Získání evropského právního statusu bude podmíněno dodržováním vysokých standardů správy, odpovědnosti a transparentnosti. Mezi konkrétní podmínky a požadavky pro získání evropského právního statusu patří přísné respektování hodnot, na nichž je založena EU, a v případě politických stran plnění minimálních pravidel týkajících se vnitrostranické demokracie. Třebaže bude možné zaregistrovat stanovy evropské politické strany nebo evropské politické nadace a neucházet se o financování z EU, opak možný nebude. Znamená to tedy, že uznání evropské politické strany nebo evropské politické nadace a tedy splnění podmínek a požadavků, na nichž to závisí, bude nezbytnou podmínkou způsobilosti pro financování z rozpočtu EU. Je proto nezbytné zajistit, aby podmínky pro vytvoření evropské politické strany nebyly nepřiměřené a aby organizovaná, seriózní spojení politických stran a/nebo fyzických osob působící na nadnárodní úrovni mohla tyto podmínky jednoduše splnit. Tímto způsobem se povzbudí a podpoří i vytváření nových evropských politických stran. Na druhou stranu je též nutno stanovit objektivní kritéria pro přidělování omezených prostředků z rozpočtu EU, která by měla zohledňovat opravdové evropské ambice evropských politických stran i jejich skutečnou volební podporu. Nejlepším takovým kritériem je výsledek voleb do Evropského parlamentu, který je přesným ukazatelem úspěchu evropské politické strany u voličů a jenž zároveň identifikuje ty strany, které se mohou plně účastnit demokratického života EU, a tak vyjadřovat politickou vůli občanů Unie na nejvyšší úrovni. Proto, jak vyžaduje Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 6. dubna 2011 a jako uznání úlohy Evropského parlamentu coby subjektu, který přímo zastupuje občany Unie ve smyslu čl. 10 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, Komise navrhuje, aby pouze ty politické strany – a v širším pojetí přidružené politické nadace –, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem, měly oprávnění dostávat finanční prostředky od EU. Komise kromě toho navrhuje významné změny ve způsobu financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Navrhovaná změna finančního nařízení předpokládá vytvoření samostatné rozpočtové hlavy pro evropské politické strany, které již propříště nebudou dostávat granty na provozní náklady nýbrž příspěvky sui generis. Současný návrh spolu s navrhovanou novelou finančního nařízení zavede jistý stupeň nezbytné flexibility ve vztahu k pracovním metodám a činnostem politických stran a politických nadací, zejména kromě jiného zvýšení úrovně předběžného financování, snížení požadavků na spolufinancování a možnost vytváření rezerv z vlastních zdrojů. Kromě toho, tento návrh zvyšuje povolenou úroveň darů za rok od jednoho dárce, aby podpořil schopnost politických stran a nadací vytvářet vlastní zdroje. Jako protiváha vyšší flexibilitě se zřizuje komplexní a transparentní regulační a kontrolní rámec, který zahrnuje všechny stránky činnosti a financování evropských politických stran a jejich přidružených politických nadací a pokrývá všechny jejich finanční operace bez ohledu na zdroj financování. Tento rámec zpřísňuje oznamovací povinnost a povinnost transparentnosti, posiluje účetní a kontrolní mechanismy a zavádí nový režim úměrných správních a finančních sankcí za porušení podmínek nařízení, včetně porušení hodnot, na nichž je založena EU. 5. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Finanční prostředky EU poskytované evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím půjdou nadále z rozpočtu Evropského parlamentu. Tento návrh nemá žádné další významné dopady na rozpočet EU. 2012/0237 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o statutu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 224 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[9], s ohledem na stanovisko Výboru regionů[10], po konzultaci s Evropským účetním dvorem[11], po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů[12], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Smlouva o založení Evropské unie ve svém čl. 10 odst. 4 a Listina základních práv Evropské unie v čl. 12 odst. 2 stanoví, že politické strany na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie. (2) Listina základních práv v článcích 11 a 12 stanoví, že právo na svobodu sdružovat se s jinými na všech úrovních, například pokud jde o záležitosti politické a občanské, a právo na svobodu projevu, které zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, jsou základními právy každého občana Unie. (3) Evropským občanům by se mělo umožnit, aby tato práva využili k plnohodnotné účasti na demokratickém životě Unie. (4) Skutečně nadnárodní evropské politické strany a k nim přidružené evropské politické nadace mají hrát rozhodující úlohu při formulování hlasu občanů na evropské úrovni tím, že propojí politiky na vnitrostátní a unijní úrovni. (5) Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace by měly být povzbuzovány a mělo by se jim napomáhat v snahách o zajišťování silné vazby mezi evropskou občanskou společností a evropskými institucemi, zejména Evropským parlamentem. (6) Zkušenosti evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací z používání nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni[13] a legislativní usnesení o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003, přijaté Evropským parlamentem dne 6. dubna 2011[14], svědčí o nutnosti zlepšit právní a finanční rámec pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace a tak jim umožnit, aby se více zviditelnily a stali se z nich efektivní aktéři mnohoúrovňového politického systému Unie. (7) Jako výraz uznání poslání, které vyplývá pro evropské politické strany ze Smlouvy, a s cílem usnadnit jejich práci, by se pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace měl zavést zvláštní evropský právní status, který jim zajistí plnou způsobilost k právním úkonům a uznání ve všech členských státech. (8) Mělo by se stanovit, jak mají evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace postupovat, aby získaly evropský právní status podle tohoto nařízení, a stejně tak by se měly stanovit postupy a kritéria, jež se mají dodržet a k nimž se má přihlížet při rozhodování o tom, zda takový evropský právní status přiznat. Je rovněž nutné stanovit postupy pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbude evropský právní status nebo o něj přijde nebo se ho vzdá. (9) Evropské politické strany a evropské politické nadace by se měly řídit hmotnými pravidly stanovenými tímto nařízením a vnitrostátní právní úpravou v členských státech, zejména toho členského státu, kde mají své sídlo a pro tento účel by měly určit vhodnou právní formu, která musí odpovídat formě právnické osoby uznávané právním řádem tohoto členského státu. (10) Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které si přejí získat uznání jako takových na evropské úrovni prostřednictvím evropského právního statusu a dostávat veřejné finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by měly dodržovat určité zásady a splňovat určité podmínky. Zejména je nezbytné, aby evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace uctívaly hodnoty, na nichž je založena Evropská unie, a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a v Listině základních práv Evropské unie. (11) Měly by být stanoveny zásady a minimální požadavky týkající se řízení a vnitřní organizace evropských politických stran, zejména s cílem zajistit oddanost vysokým standardům vnitrostranické demokracie a jejich dodržování. Stanovy evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měly obsahovat také několik základních správních a právních ustanovení. (12) Způsobilost pro financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měla omezit na evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které byly za takové uznány a získaly evropský právní status. Je nezbytné nejen zajistit, aby podmínky pro vytvoření evropské politické strany nebyly nepřiměřené, ale i aby organizovaná, seriózní spojení politických stran i fyzických osob působící na nadnárodní úrovni mohla tyto podmínky jednoduše splnit. Zároveň je třeba stanovit přiměřená kritéria pro přidělování omezených prostředků z rozpočtu EU, která objektivně prokáží evropské ambice evropských politických stran a skutečnou volební podporu těchto stran. Nejlepším takovým kritériem a zároveň přesným ukazatelem úspěchu evropské politické strany u voličů je výsledek voleb do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany podle tohoto nařízení musí účastnit. Ten by měl zohledňovat úlohu Evropského parlamentu coby subjektu, který přímo zastupuje občany Unie ve smyslu čl. 10 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii, jakož i cíl evropských politických stran, totiž účastnit se plnohodnotně na demokratickém životě Unie a stát se aktivními hráči evropské zastupitelské demokracie, aby mohly být účinně vyjadřovány názory, stanoviska a politická vůle občanů Unie. Způsobilost k financování z souhrnného rozpočtu Evropské unie by se proto měla omezit jen na evropské politické strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu nejméně jedním ze svých členů, a na evropské politické nadace, které se o financování ucházejí prostřednictvím evropské politické strany, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním ze svých členů. (13) V zájmu zvýšení transparentnosti financování evropských politických stran a aby se předešlo možnému zneužívání pravidel financování, by se na člena Evropského parlamentu, a to pouze pro účely financování, mělo pohlížet jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která by měla být tou stranou, k níž je přidružena jeho celostátní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování. (14) Je třeba stanovit, jak mají postupovat evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace při podávání žádosti o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i postupy, kritéria a pravidla, která musí být dodržována při rozhodování o přiznání takového financování. (15) Některé druhy darů a příspěvků evropským politickým stranám a nadacím z jiných zdrojů, než je rozpočet Evropsk0é unie, by měly být zakázány nebo by se na ně měla vztahovat omezení a přísnější požadavky transparentnosti, aby se podpořila evropská politická kultura nezávislosti, odpovědnosti a skládání účtů. (16) Mnoho členských států poskytuje domácím politickým stranám a politickým nadacím výhodnější daňový režim pro dary, jak v postavení příjemců, tak dárců. Vzhledem k potřebě podporovat rozvoj vlastních zdrojů evropských politických stran a evropských politických nadací je důležité, aby byl tento výhodnější daňový režim rovněž automaticky dostupný pro evropské politické strany a nadace a jejich dárce, pokud jde o dary na vnitrostátní i přeshraniční úrovni. (17) Evropské politické strany by měly mít možnost financovat kampaně vedené v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, zatímco financování a omezení volebních výdajů stran a kandidátů v těchto volbách by mělo být upraveno předpisy jednotlivých členských států. S cílem zvýšit evropské politické vědomí občanů Unie a podpořit transparentnost evropského volebního procesu, by evropské politické strany měly být povzbuzovány k tomu, aby ve volbách do Evropského parlamentu informovaly občany o vazbách mezi nimi a jejich přidruženými vnitrostátními politickými stranami a kandidáty. (18) Evropské politické strany by neměly přímo ani nepřímo financovat jiné politické strany a zejména ne vnitrostátní politické strany či kandidáty. Evropské politické nadace by neměly přímo ani nepřímo financovat evropské ani vnitrostátní politické strany či kandidáty. Kromě toho by evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace neměly financovat vnitrostátní kampaně k referendům. V těchto zásadách se promítá prohlášení č. 11 k článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství připojené k závěrečnému aktu Smlouvy z Nice. (19) Z důvodů transparentnosti a s cílem posílit kontrolu a demokratické skládání účtů evropských politických stran a evropských politických nadací by měly být zveřejňovány informace, které jsou považovány za závažný veřejný zájem, zejména informace o jejich stanovách, členech, účetních závěrkách, dárcích a darech (příspěvcích) a grantech z rozpočtu Unie, jakož i informace týkající se rozhodnutí Evropského parlamentu o registraci, financování a sankcích. Zřízení regulatorního rámce, který zajistí veřejnou dostupnost těchto informací, je nejúčinnějším prostředkem, jak zajistit stejné podmínky a spravedlivou soutěž politických sil a jak podpořit otevřený, transparentní a demokratický legislativní a volební proces a tím posilovat důvěru občanů a voličů v evropskou zastupitelskou demokracii a v širším pojetí předcházet korupci a zneužívání moci. V souladu se zásadou proporcionality by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob neměla vztahovat na ty členy evropských politických stran, kteří ke zveřejnění nedali výslovný souhlas, ani na dary do hodnoty 1 000 EUR včetně za rok a od jednoho dárce. Stejně tak v souladu se zásadou proporcionality by měly být informace o darech zveřejňovány jednou ročně, kromě období volebních kampaní do Evropského parlamentu nebo darů nad 12 000 EUR, u nichž by ke zveřejnění mělo dojít rychle. (20) Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady zakotvené v Listině základních práv Evropské unie, zejména v článcích 7 a 8, v nichž je stanoveno, že každý má právo na respektování svého soukromého života a na ochranu osobních údajů, které se ho týkají, a musí být prováděno s plným respektováním těchto práv a zásad. (21) Na zpracovávání osobních údajů Evropským parlamentem a výborem složeným z nezávislých osobností se při uplatňování tohoto nařízení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů[15] . (22) Na zpracování osobních údajů za použití tohoto nařízení se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[16] . (23) V zájmu právní jistoty je vhodné vysvětlit, že Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, vnitrostátní orgány příslušné k výkonu kontroly toho, co souvisí s financováním evropských politických stran a evropských politických nadací, a další příslušné třetí strany, o nichž se zmiňuje nebo které stanoví toto nařízení, jsou správci údajů ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001 nebo směrnice 95/46/ES. Rovněž je nutné upřesnit maximální lhůtu, po kterou mohou přechovávat osobní údaje shromážděné za účelem zajištění legality, správnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství v evropských politických stranách. V postavení správce údajů mají Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, příslušné vnitrostátní orgány a příslušné třetí strany přijmout všechna příslušná opatření, aby splnily povinnosti uložené nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnicí 95/46/ES, zejména povinnosti spojené s oprávněním zpracovávat osobní údaje, bezpečností zpracování, poskytováním informací a s právy subjektů údajů na přístup ke svým osobním údajům stejně jako na jejich opravu a vymazání. (24) Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se použijí ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany by měly v souladu s použitelným vnitrostátním právem odpovídat za škody, které způsobí. Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby se na příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany vztahovaly vhodné sankce za porušení tohoto nařízení. (25) Budou stanovena zvláštní pravidla a postupy pro rozdělování rozpočtových prostředků, které jsou každý rok k dispozici ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, a to s ohledem na jedné straně na počet příjemců a na druhé straně na podíl zvolených členů do Evropského parlamentu každé dotované evropské politické strany, a v širším pojetí i její příslušné přidružené evropské politické nadace. Tato pravidla zajistí plnou transparentnost, vedení účetnictví, audit a finanční kontrolu evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací a audity vykonávané Evropským parlamentem a Účetním dvorem, jakož i přiměřené sankce, včetně pro případ porušení hodnot, na kterých je Unie založena, evropskou politickou stranou nebo evropskou politickou nadací. (26) Evropský parlament by měl pravidelně prověřovat, zda jsou nadále plněny podmínky a požadavky týkající se registrace a financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Měl by tak činit jednou ročně nebo po zdůvodněné žádosti některé fyzické či právnické osoby. Rozhodnutí týkající se uctívání hodnot, na kterých je Unie založena, by se měla přijímat pouze v souladu s postupem určeným speciálně k tomuto účelu a po konzultaci s výborem složeným z nezávislých osobností. (27) Technická pomoc, kterou má Evropský parlament poskytovat evropským politickým stranám, by se měla řídit zásadou rovného zacházení, měla by být fakturována a hrazena a měly by se o ní podávat pravidelné veřejně přístupné zprávy. (28) Uplatňování klíčových aspektů tohoto nařízení by mělo být prezentováno na speciální internetové stránce a mělo by být prozkoumáno ve výroční zprávě Evropského parlamentu, která by měla být zveřejněna. (29) Soudní kontrola, k níž je příslušný Soudní dvůr Evropské unie, pomůže zajistit správné používání tohoto nařízení. Rovněž by měla být přijata ustanovení o správním odvolacím řízení. (30) Nařízení (ES) č. 2004/2003 by mělo být zrušeno vzhledem k potřebě významných změn a doplnění v pravidlech a postupech, které se v současnosti používají na evropské politické strany a nadace, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Kapitola i Obecná ustanovení Článek 1 Předmět Toto nařízení stanoví podmínky, jimiž se řídí status a financování politických stran na evropské úrovni (dále jen „evropské politické strany“) a politických nadací na evropské úrovni (dále jen „evropské politické nadace“). Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: (1) „politickou stranou“ sdružení občanů, jež sleduje politické cíle; (2) „politickým spojenectvím“ strukturovaná spolupráce mezi politickými stranami a/nebo fyzickými osobami z různých členských států; (3) „evropskou politickou stranou“ „politické spojenectví“, které sleduje politické cíle a je zaregistrováno u Evropského parlamentu v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení; (4) „evropskou politickou nadací“ subjekt, který je formálně přidružen k některé evropské politické straně, má stanovy zaregistrované u Evropského parlamentu v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, a svou činností, kterou vyvíjí v rámci cílů a hodnot, jež sleduje Evropská unie, podporuje a doplňuje cíle své politické strany plněním jednoho nebo několika z těchto úkolů: (a) sleduje diskuse o otázkách evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace, analyzuje je a přispívání do nich; (b) vyvíjí činnost související s otázkami evropské veřejné politiky, jako je pořádání a podpora seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi klíčovými zainteresovanými stranami, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti; (c) rozvíjí spolupráci za účelem podpory demokracie, a to i ve třetích zemích; (d) slouží jako rámec, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace, členové akademické obce a další subjekty; (5) „regionálním parlamentem“ nebo „regionálním shromážděním“ subjekt, jehož členové buď mají volební mandát v některém regionu nebo se politicky zodpovídají nějakému volenému shromáždění; (6) „financováním ze souhrnného rozpočtu Evropské unie“ grant udělený podle hlavy IV části první nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[17] (dále jen „finanční nařízení“) nebo [příspěvek] přiznaný v souladu s […][18]; (7) „darem“ nabídka hotovosti a jiných nepeněžních darů (zboží, služby), které představují hospodářskou výhodu pro dotyčnou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci. Kapitola ii Status Evropských politickýách stran a Evropských politických nadací Článek 3 Podmínky registrace 1. Politické spojenectví, jak je definováno v čl. 2 odst. 2 může žádat o registraci svých stanov evropské politické strany u Evropského parlamentu za těchto podmínek: (a) musí mít sídlo v některém členském státě, (b) musí být alespoň v jedné čtvrtině členských států zastoupeno poslanci Evropského parlamentu nebo v celostátních parlamentech, regionálních parlamentech nebo v regionálních shromážděních, nebo muselo obdržet alespoň v jedné čtvrtině členských států nejméně tři procenta hlasů odevzdaných v každém z nich při posledních volbách do Evropského parlamentu, (c) musí dodržovat zejména ve svém programu a ve své činnosti a prostřednictvím činnosti svých členů hodnoty, na kterých je založena Evropská unie, tj. úcta k lidské důstojnosti, svobodě, demokracii, rovnosti, zásadám právního státu a lidským právům, včetně práv příslušníků menšin, (d) muselo se zúčastnit se voleb do Evropského parlamentu nebo veřejně vyjádřilo úmysl zúčastnit se příštích voleb do Evropského parlamentu, (e) nesmí sledovat ziskové cíle. 2. Politická nadace má právo požádat u Evropského parlamentu o registraci svých stanov evropské politické nadace za těchto podmínek: (a) musí být přidružena k evropské politické straně uznané v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, jak osvědčují registrované stanovy této strany, (b) musí mít sídlo v některém členském státě, (c) musí dodržovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty, na kterých je založena Evropská unie, tj. úcta k lidské důstojnosti, svobodě, demokracii, rovnosti, zásadám právního státu a lidským právům, včetně práv příslušníků menšin, (d) její cíle musí doplňovat cíle té evropské politické strany, k níž je oficiálně přidružena, (e) členové jejího řídícího orgánu musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států, (f) nesmí sledovat ziskové cíle. 3. Evropská politická strana může mít pouze jednu formálně přidruženou evropskou politickou nadaci. Formální vztah mezi evropskou politickou stranou a její přidruženou evropskou politickou nadací musí být uveden ve stanovách obou těchto organizací v souladu s čl. 4 odst. 1 a článkem 5. Každá evropská politická strana a přidružená evropská politická nadace musí zajistit oddělení struktur běžného každodenního řízení, řídících struktur a finanční účetnictví evropské politické strany na jedné straně a její evropské politické nadace na straně druhé. Článek 4 Správa a vnitrostranická demokracie evropských politických stran 1. Stanovy evropské politické strany zahrnují správní a právní ustanovení upravující minimálně tyto věci: (a) název strany, který musí být jasně odlišitelný, a to rovněž ve své zkrácené podobě, od kterékoli jiné existující evropské politické strany, (b) adresa jejího sídla, která musí být v některém z členských států, (c) právní forma strany, jak je uznána v právním řádu členského státu, v němž má své sídlo, (d) písemný politický program, který stanoví účel a cíle strany, (e) dodržování neziskové zásady, aniž jsou dotčena ustanovení čl. 12 odst. 4, (f) název přidružené politické nadace, je-li to relevantní, a popis formálního vztahu mezi nimi, (g) informace o zastoupení strany s ohledem na všechny úkony běžného každodenního řízení, včetně právního zastupování, (h) správní a finanční řízení strany, (i) subjekty nebo fyzické osoby, které mají v každém z dotčených členských států práva statutárních zástupců, zejména pro účely pořizování nebo zcizování movitého a nemovitého majetku a zastupování při soudních řízeních, (j) rozpuštění subjektu jako uznané evropské politické strany. 2. Stanovy evropské strany obsahují pravidla pro vnitrostranickou demokracii, pokrývající minimálně tyto věci: (a) přijímání, vystupování a vylučování členů strany; seznam členů je připojen, (b) práva a povinnosti spojené se všemi druhy členství, včetně pravidel zaručujících práva všech členů, ať už fyzických nebo právnických osob, na zastupování a příslušná hlasovací práva, (c) fungování valné hromady, na níž musí být zajištěno zastoupení všech členů, (d) demokratické volby všech ostatních řídicích orgánů a demokratické rozhodování v těchto řídících orgánech s uvedením jejich přesných pravomocí, povinností a složení, včetně způsobu jmenování a uvolňování jejich členů, jasných a transparentních kritérií pro výběr kandidátů a volby funkcionářů, jejichž mandát musí být časově omezen, ale může být obnovitelný, (e) vnitrostranický proces rozhodování, zejména postup při hlasování a požadavky na usnášeníschopnost, (f) její pojetí transparentnosti, zejména účetnictví, závěrek a darů, soukromí a ochrany osobních údajů, (g) postup pro změny stanov. Článek 5 Správa evropských politických nadací Stanovy evropské politické nadace obsahují ustanovení týkající minimálně těchto věcí: (a) název nadace, který musí být jasně odlišitelný, a to rovněž ve své zkrácené podobě, od kterékoli jiné existující evropské politické nadace, (b) adresa jejího sídla, které musí být v některém z členských států, (c) právní forma nadace, jak je uznána v právním řádu členského státu, v němž má své sídlo, (d) popis účelu a cílů nadace, které musí být slučitelné s úkoly uvedenými v čl. 2 odst. 4, (e) dodržování zásady neziskovosti, (f) název evropské politické strany, k níž je přímo přidružena, a popis formálního vztahu mezi nimi, (g) seznam orgánů nadace s uvedením jejich přesných pravomocí, povinností a složení, včetně způsobu jmenování a uvolňování jejich členů a vedoucích činitelů, (h) správa a finanční řízení nadace, (i) subjekty nebo fyzické osoby, které mají v každém z dotčených členských států práva statutárních zástupců, zejména pro účely pořizování nebo zcizování movitého a nemovitého majetku a zastupování při soudních řízeních, (j) postup pro změnu stanov, (k) rozpuštění subjektu jako uznané evropské politické nadace. Článek 6 Registrace 1. Evropský parlament zřídí rejstřík (dále jen „rejstřík“) pro účely registrace evropských politických stran a evropských politických nadací. 2. Bude-li chtít zaregistrovat své stanovy, musí politické spojenectví, jak je definováno v čl. 2 odst. 2, nebo politická nadace přidružená k některé evropské politické straně podat žádost k Evropskému parlamentu. 3. K žádosti se přiloží: (a) doklady o tom, že žadatel splňuje podmínky uvedené v článku 3; (b) stanovy strany nebo nadace, které obsahují, jak požadují články 4 a 5, písemný politický program strany nebo popis účelu a cílů nadace, jakož i příslušná pravidla a ustanovení o správě a vnitrostranické demokracii. 4. Politická nadace může zaregistrovat své stanovy v rejstříku pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je přidružena. 5. Do tří měsíců od obdržení žádosti o registraci Evropský parlament přijme rozhodnutí, které zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně se stanovami strany nebo nadace, anebo, když žádost nebyla schválena, důvody pro její zamítnutí. 6. Veškeré změny dokumentů nebo stanov předložené jako součást žádosti o registraci v souladu s odstavcem 3 musí být oznámeny Evropskému parlamentu do čtyř týdnů. 7. Aktualizovaný seznam členů evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2, se zašle jednou ročně Evropskému parlamentu, avšak do čtyř týdnů po změnách, po nichž evropská politická strana již zřejmě nesplňuje požadavek stanovený v čl. 3 odst. 1 písm. b). Článek 7 Ověřování registrace 1. Evropský parlament každoročně ověřuje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace nadále plní podmínky a požadavky stanovené v článcích 3, 4 a 5. Bude-li to přicházet v úvahu, ověřování, o němž se zmiňuje tento odstavec, se časově sladí s vyřizováním žádosti o financování, o němž se zmiňuje článek 13, aby rejstřík a schvalující osoba mohly koordinovat činnost a podle potřeby si vyměňovat informace. 2. Kdykoli o to požádá čtvrtina jeho členů, kteří zastupují nejméně tři politické skupiny v Evropském parlamentu, rozhodne Evropský parlament většinou hlasů svých členů, zda jsou nadále splněny podmínky v čl. 3 odst. 1 písm. c) pro evropské politické strany a v čl. 3 odst. 2 písm. c) pro evropské politické nadace. Před přijetím rozhodnutí vyslechne Evropský parlament zástupce dotyčné evropské politické strany nebo evropské politické nadace a požádá výbor složený z nezávislých osobností, aby v přiměřené lhůtě sdělil své stanovisko v této věci. Tento výbor se skládá ze tří členů, přičemž Evropský parlament, Rada a Komise jmenují po jednom členovi do šesti měsíců po skončení prvního zasedání Evropského parlamentu po volbách do Evropského parlamentu. Sekretariát a finanční prostředky pro výbor poskytuje Evropský parlament. 3. Fyzická nebo právnická osoba může kdykoli podat Evropskému parlamentu zdůvodněnou žádost o ověření, zda jsou nadále plněny podmínky a požadavky uvedené v odstavci 1. Porušení hodnot, na nichž je založena Unie, evropskou politickou stranou, včetně jejích členů, nebo evropskou politickou nadací lze určit pouze v souladu s odstavcem 2. 4. Jestliže Evropský parlament shledá, že některá z podmínek nebo požadavků uvedených v odstavci 1 již nejsou plněny, použije ustanovení článku 11 nebo článku 22 nebo obou s náležitým zohledněním článku 23. 5. Evropská politická nadace automaticky pozbývá svůj status, jestliže je evropská politická strana, k níž je přidružena, vyškrtnuta z rejstříku. Příslušná schvalující osoba zkrátí výši příspěvku či částku podle grantové dohody nebo rozhodnutí o financování z prostředků Unie obdržených podle tohoto nařízení, nebo jejich vyplácení ukončí, a získá zpět částky neoprávněně vyplacené podle grantové dohody nebo rozhodnutí či jako příspěvek, jakož i veškeré finanční prostředky Unie nevyužité ke dni, kdy bylo přijato rozhodnutí na základě článku 11. Kapitola iii právní status evropských politických stran a evropských politických nadací Článek 8 Právní subjektivita Evropská politická strana a evropská politická nadace má právní subjektivitu od dne svého zapsání do rejstříku v souladu s článkem 6. Článek 9 Právní uznání a způsobilost k právním úkonům Evropská politická strana a evropská politická nadace má plné právní uznání a způsobilost k právním úkonům ve všech členských státech. Článek 10 Použitelné právo 1. Evropská politická strana a evropská politická nadace se řídí tímto nařízením, a, pokud to toto nařízení výslovně povoluje, svými stanovami. 2. Pokud jde o záležitosti, jež nejsou upraveny tímto nařízením, nebo záležitostí, které jsou tímto nařízením upraveny částečně, ty aspekty, které upraveny nejsou, se řídí vnitrostátní právní úpravou toho členského státu, která je použitelná na právní formu, jež je uvedena ve stanovách evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Činnosti, které vykonává evropská politická strana a evropská politická nadace v jiných členských státech, se řídí příslušnými vnitrostátními právními předpisy těchto členských států. Článek 11 Ukončení evropského právního statusu a likvidace 1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbývá svého statusu nebo se ho vzdá a přestává mít evropskou právní subjektivitu v jednom z těchto případů: (a) její řídící orgán rozhodne o zrušení evropské politické strany nebo evropské politické nadace, (b) její řídící orgán rozhodne o přeměně evropské politické strany nebo evropské politické nadace na právnickou osobu uznávanou právním řádem některého členského státu, (c) evropská politická strana již nesplňuje požadavky uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) v návaznosti na změny členství nebo po volbách do Evropského parlamentu, (d) je vyškrtnuta z rejstříku v souladu s ustanoveními čl. 22 odst. 1 nebo 4 nebo v souladu s čl. 7 odst. 5. 2. Evropský parlament přijme rozhodnutí o ukončení evropského právního statusu a vyškrtnutí z rejstříku. 3. Nastane-li některý z případů uvedených v odst. 1 písm. a), b) nebo c), bude jakékoli dosud platné rozhodnutí o financování z prostředků Unie, které evropská politická strana nebo evropská politická nadace obdržela podle tohoto nařízení, staženo a jakákoli dosud platná dohoda o takovém financování bude ukončena a veškeré finanční prostředky Unie budou vráceny, včetně nevyužitých prostředků Unie z předchozích let. 4. Likvidace, úpadek, zastavení plateb a obdobná řízení upravují právní předpisy, jež se vztahují na právní formu, uvedenou ve stanovách evropské politické strany nebo evropské politické nadace v členském státě, ve kterém má sídlo. Kapitola iv Financování Článek 12 Podmínky financování 1. Evropská politická strana, která je registrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem a která se nenachází v situaci zdůvodňující její vyloučení uvedené v článku [93] finančního nařízení může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které Evropský parlament zveřejní v rámci výzvy k podávání žádostí o [příspěvky]. 2. Evropská politická nadace, která je přidružena k evropské politické straně způsobilé žádat o finanční prostředky podle odstavce 1, která je zaregistrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení a která se nenachází v situaci zdůvodňující její vyloučení podle článku [93] finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které Evropský parlament zveřejnil v rámci výzvy k podávání návrhů. 3. Pro účely určení způsobilosti k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s odstavcem 1 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a pro účely uplatnění ustanovení čl. 14 odst. 1 se na člena Evropského parlamentu pohlíží jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která, je-li to relevantní, je tou stranou, k níž je přidružena jeho celostátní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování. 4. Finanční příspěvky či granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí přesáhnout 90 % ročních způsobilých nákladů evropské politické strany a 95 % ročních způsobilých nákladů evropské politické nadace. Evropské politické strany smí využít nevyužitou část příspěvku z rozpočtu EU, který jim byl přiznán na výdaje, které lze proplatit, do dvou rozpočtových let po přiznání příspěvku. V souladu s finančním nařízením se nevyužité částky po uplynutí těchto dvou let vrací. Článek 13 Žádost o finanční prostředky 1. Aby získala finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, podá evropská politická strana nebo evropská politická nadace, která splňuje podmínky čl. 12 odst. 1 nebo 2 žádost k Evropskému parlamentu každoročně po výzvě k podání žádostí o [příspěvky] nebo návrhů. 2. Evropská politická strana a evropská politická nadace musí v době podání žádosti dostát povinnostem uvedeným v článku 19 a ode dne podání žádosti do konce rozpočtového roku, k němuž se vztahuje [příspěvek] nebo grant, musí zůstat zapsaná v rejstříku a nesmí být předmětem žádné sankce předpokládané v článku 22. 3. Evropská politická nadace přiloží ke své žádosti svůj roční pracovní program. 4. Příslušná schvalující osoba přijme rozhodnutí do tří měsíců od uzavření výzvy k podání žádostí o [příspěvky] nebo výzvy k předkládání návrhů a povolí odpovídající prostředky a hospodaří s nimi v souladu s finančním nařízením. 5. Evropská politická nadace může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je přidružena. Článek 14 Kritéria pro poskytnutí finančních prostředků a jejich rozdělení 1. Příslušné prostředky, které jsou k dispozici pro evropské politické strany a evropské politické nadace a které byly přiznány jako [příspěvky] nebo granty v souladu s článkem 13 se rozdělují každoročně na základě následujícího klíče: – 15 % je rozděleno rovným dílem; – 85 % se rozdělí mezi evropské politické strany poměrně podle podílu zvolených členů Evropského parlamentu. Stejný distribuční klíč se použije pro přiznání financování evropským politickým nadacím na základě jejich přidružení k některé evropské politické straně. 2. Rozdělení uvedené v odstavci 1 se zakládá na počtu zvolených členů Evropského parlamentu, kteří jsou členy žádající evropské politické strany k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí, přičemž se berou v úvahu ustanovení čl. 12 odst. 3. Po tomto datu nemají změny v počtu členů žádný vliv na příslušný podíl jednotlivých evropských politických stran nebo evropských politických nadací na financování. Tím není dotčen požadavek v čl. 12 odst. 1, aby evropská politická strana byla zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem. Článek 15 Dary a příspěvky 1. Evropské politické strany a evropské politické nadace mohou přijímat dary od fyzických nebo právnických osob v hodnotě maximálně 25 000 EUR za rok a od jednoho dárce, aniž je dotčen odstavec 5. 2. Evropské politické strany a evropské politické nadace podávají současně s roční účetní závěrkou Evropskému parlamentu podle článku 19 také seznam všech dárců a jejich odpovídajících darů s uvedením charakteru a hodnoty jednotlivých darů. Tento odstavec se rovněž vztahuje na příspěvky členů uvedené v odstavcích 7 a 8. 3. Dary, které obdrží evropské politické strany a evropské politické nadace do šesti měsíců před volbami do Evropského parlamentu musí být písemně nahlášeny Evropskému parlamentu v souladu s ustanoveními odstavce 2 jednou týdně. 4. Jednotlivé dary přesahující hodnotu 12 000 EUR, které přijaly evropské politické strany a evropské politické nadace, jsou bezodkladně písemně hlášeny Evropskému parlamentu v souladu s ustanoveními odstavce 2. 5. Evropská politická strana a evropská politická nadace nesmí přijmout: (a) anonymní dary nebo příspěvky; (b) dary z rozpočtů politických skupin v Evropském parlamentu; (c) dary od podniků, v nichž mohou na základě jejich vlastnictví, na základě finanční účasti v nich nebo na základě předpisů platných pro tyto podniky uplatňovat přímo či nepřímo převládající vliv orgány veřejné moci, (d) dary od jakýchkoli orgánů veřejné moci třetí země včetně jakýchkoli podniků, v nichž mohou orgány veřejné moci uplatňovat přímo či nepřímo převládající vliv na základě jejich vlastnictví, na základě finanční účasti v nich nebo na základě předpisů platných pro tyto podniky. 6. Dar, který podle tohoto nařízení není povolen, musí být do 30 dnů od data, kdy ho evropská politická strana nebo evropská politická nadace obdržela: – vrácen dárci nebo jakékoli osobě jednající jménem dárce, nebo – není-li možné dar vrátit, nahlášen Evropskému parlamentu. Schvalující osoba přistoupí k vytvoření a schválení inkasního příkazu v souladu s ustanoveními článků [71] a [72] finančního nařízení. Finanční prostředky se zaúčtují jako obecné příjmy do rozpočtového oddílu Evropského parlamentu. 7. Příspěvky evropské politické straně od jejich členů jsou přípustné. Tyto příspěvky nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany. 8. Příspěvky pro evropskou politickou nadaci od jejích členů a od evropských politických stran jsou přípustné. Tyto příspěvky nesmějí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Důkazní břemeno nese dotčená evropská politická strana, která ve svém účetnictví jednoznačně uvede původ prostředků použitých k financování své přidružené evropské politické nadace. Článek 16 Nediskriminační daňový režim pro dary a dárce 1. Každá evropská politická strana nebo evropská politická nadace, která obdrží dar z vnitrostátních zdrojů nebo ze zahraničí, využívá stejný daňový režim, jaký se vztahuje na dary pro politické strany nebo politické nadace se sídlem v dotčeném členském státě. 2. Každá fyzická nebo právnická osoba, která daruje evropské politické straně nebo evropské politické nadaci na vnitrostátní úrovni nebo ze zahraničí, využívá stejný daňový režim, jaký se vztahuje na dary pro politické strany nebo politické nadace se sídlem v členském státě, kde má dárce pro daňové účely sídlo. 3. Pro účely odstavců 1 a 2 se na evropskou politickou stranu a evropskou politickou nadaci pohlíží jako na rovnocenné subjekty s politickou stranou a politickou nadací zřízenou podle právních předpisů dotčených členských států. Článek 17 Financování kampaní v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu 1. Prostředky na financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje mohou být použity k financování kampaní vedených evropskými politickými stranami v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany účastní v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d). V souladu s článkem 8 aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách[19] se financování a omezení volebních nákladů pro všechny politické strany a kandidáty ve volbách do Evropského parlamentu řídí vnitrostátními právními předpisy jednotlivých členských států. 2. Výdaje spojené s kampaněmi vedenými v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu musí být jako takové zřetelně označeny v ročních účetních závěrkách evropských politických stran. 3. Evropské politické strany přijmou v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu veškerá vhodná opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o spojenectví mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a evropskými politickými stranami. Článek 18 Zákaz financování 1. Financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito pro přímé ani nepřímé financování celostátních, regionálních ani místních voleb nebo jiných politických stran a zejména ne vnitrostátních politických stran či kandidátů. 2. Financování evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito na jiné účely než na financování jejich úkolů uvedených v čl. 2 odst. 4 a na výdaje, které jsou přímo spojené s cíli vytyčenými v jejich stanovách podle článku 5. Zejména nesmí být použito na přímé ani nepřímé financování evropských, celostátních, regionálních nebo místních voleb, politických stran nebo kandidátů či nadací. 3. Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito k financování kampaní k celostátním, regionálním nebo místním referendům. Kapitola V Kontrola a transparentnost Článek 19 Účetnictví a povinnost podávat zprávy 1. Nejpozději do šesti měsíců po skončení rozpočtového roku předloží evropské politické strany a evropské politické nadace rejstříku a příslušným vnitrostátním orgánům v členských státech : (a) svou roční účetní závěrku a doprovodný komentář, které zahrnují příjmy a výdaje, aktiva a závazky na počátku a na konci rozpočtového roku v souladu s právními předpisy platnými v členském státě, ve kterém mají své sídlo, (b) zprávu o nezávislém auditu roční účetní závěrky, který se týká jak spolehlivosti roční účetní závěrky, tak legality a správnosti příjmů a výdajů; tento audit provedl nezávislý subjekt nebo znalec oprávněný k provádění auditu účtů podle právních předpisů platných v členském státě, ve kterém mají své sídlo, (c) seznam dárců a jejich odpovídajících darů nahlášených v souladu s čl. 15 odst. 2, 3 a 4. 2. Pokud vznikl výdaj evropským politickým stranám společně s vnitrostátními politickými stranami nebo evropským politickým nadacím společně s vnitrostátními politickými nadacemi, musí se důkaz o výdaji vzniklém přímo nebo prostřednictvím třetích stran vykázat v roční účetní závěrce uvedené v odstavci 1. 3. Informace uvedené v odstavci 1 jsou zveřejňovány v souladu s článkem 24. Článek 20 Provádění a kontrola 1. Prostředky pro financování evropských politických stran a evropských politických nadací se stanoví v rámci ročního rozpočtového procesu a čerpají se v souladu s finančním nařízením. Podmínky pro [příspěvky] a granty stanoví schvalující osoba ve výzvě k předkládání žádostí o [příspěvky] a ve výzvě k předkládání návrhů. 2. Kontrola finančních prostředků obdržených ze souhrnného rozpočtu Evropské unie se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení. Kontrola se rovněž provádí na základě ročního osvědčení auditu, který provádí externí a nezávislý auditor, jak je stanoveno v čl. 19 odst. 1. 3. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu, v němž mají evropské politické strany a evropské politické nadace svá sídla, vykonávají v souladu s čl. 10 odst. 2 kontrolu finančních prostředků získaných z jiných zdrojů, než je rozpočet Evropské unie, a všech výdajů. Tyto kontroly musí být vykonávány ve spolupráci s Evropským parlamentem a příslušnými vnitrostátními orgány v ostatních členských státech. Vnitrostátní orgány a Evropský parlament dohodnou praktické aspekty pro sdílení informací o evropských politických stranách a evropských politických nadacích. 4. Jakýkoli dokument nebo informace, které Účetní dvůr vyžaduje k plnění svého úkolu, mu musí dodat na jeho žádost evropské politické strany a evropské politické nadace, které získávají finanční prostředky v souladu s tímto nařízením. 5. Rozhodnutí o přiznání [příspěvku] nebo rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda musí výslovně zmocňovat Evropský parlament a Účetní dvůr, aby provedly na místě audit dokladů evropské politické strany, která obdržela [příspěvek] nebo evropské politické nadace, která obdržela grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. 6. Účetní dvůr a schvalující osoba nebo jiný externí subjekt pověřený schvalující osobou může vykonávat nezbytné kontroly a ověřování na místě za účelem ověření legality výdajů a řádného provádění rozhodnutí o [příspěvku] a rozhodnutí o udělení grantu nebo grantové dohody, a v případě evropské politické nadace, řádného provádění pracovního programu. Příjemce poskytne veškeré doklady nebo informace potřebné k provedení tohoto úkolu. 7. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[20] a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[21] s cílem stanovit, zda došlo k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie v souvislosti s příspěvky nebo granty financovanými podle tohoto nařízení. Je-li to vhodné, na základě zjištění může Evropský parlament přijmout rozhodnutí o vymáhání. Článek 21 Technická podpora Veškerá technická podpora Evropského parlamentu evropským politickým stranám je založena na zásadě rovného zacházení. Poskytuje se za podmínek, které nejsou méně výhodné, než jsou podmínky poskytované jiným externím organizacím a sdružením, jimž může být poskytována podobná podpora, a dodává se na základě faktury a za úplatu. V souladu s článkem 24 Evropský parlament zveřejní podrobnosti technické podpory poskytované jednotlivým evropským politickým stranám ve výroční zprávě do tří měsíců po skončení rozpočtového období. Článek 22 Sankce 1. Jestliže Evropský parlament shledá, že v souladu s čl. 7 odst. 2 evropská politická strana nebo evropská politická nadace nedodržela hodnoty, na kterých je Unie založena, nebo že byla pravomocně odsouzena za nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Unie dle definice v čl. 93 odst. 1 písm. e) finančního nařízení, nebo že evropská politická strana nedodržela minimální pravidla vnitrostranické demokracie, jak to vyžaduje čl. 4 odst. 2, může být dotyčná evropská politická strana nebo evropská politická nadace vyškrtnuta z rejstříku, může pozbýt svého statusu v souladu s článkem 11, a jakékoli dosud platné rozhodnutí o financování z prostředků Unie, které obdržela podle tohoto nařízení, může být staženo a jakákoli dosud platná dohoda o takovém financování ukončena a veškeré finanční prostředky Unie budou vráceny, včetně nevyužitých prostředků Unie z předchozích let. 2. Evropský parlament uloží evropské politické straně nebo evropské politické nadaci peněžitou pokutu podle jím stanovené stupnice: (a) v případě nedodržení některé podmínky a požadavku stanovených v článcích 3, 4 a 5, které nejsou uvedeny v odstavci 1 a které nejsou výsledkem změny členství v evropské politické straně nebo voleb do Evropského parlamentu, (b) v případě neoznámení podle čl. 6 odst. 6 a 7 nebo pokud Evropský parlament shledá, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace kdykoli úmyslně poskytla nepravdivé nebo zavádějící informace, (c) pokud subjekty oprávněné podle tohoto nařízení provádět audit nebo kontroly u příjemců finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie odhalí nepřesností v roční účetní závěrce, (d) v případě nenahlášení dárců a jejich odpovídajících darů Evropskému parlamentu v souladu s čl. 15 odst. 2 nebo nenahlášení darů v souladu s čl. 15 odst. 3 a 4, (e) pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace přijala dary, které nejsou povoleny podle čl. 15 odst. 5 nebo takové dary nenahlásí, jak to vyžaduje čl. 15 odst. 6. 3. Při stanovení výše peněžité pokuty uložené evropské politické straně nebo evropské politické nadaci podle odstavce 2 Evropský parlament zohlední závažnost, trvání a případně opakování porušení povinnosti, čas, který uplynul od takového jednání, úmysl nebo stupeň nedbalosti a opatření přijatá pro dosažení souladu s podmínkami a požadavky tohoto nařízení. Peněžitý trest musí být účinný a odrazující a nesmí přesáhnout 10 % ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace za rok, kdy byla sankce uložena. 4. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace, která v návaznosti na porušení popsané v odstavci 2 písm. a) nezavede opatření požadovaná Evropským parlamentem pro nápravu situace, přestože ji byla poskytnuta příležitost učinit tak na základě článku 23, může být vyškrtnuta z rejstříku a pozbývá svého statusu v souladu s článkem 11 a jakékoli dosud platné rozhodnutí o financování z prostředků Unie, které obdržela podle tohoto nařízení, bude staženo a jakákoli dosud platná dohoda o takovém financování bude ukončena a veškeré finanční prostředky Unie budou vráceny, včetně nevyužitých prostředků Unie z předchozích let. 5. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace, které je uložena sankce na základě porušení povinností podle odstavce 2, již nesplňuje čl. 13 odst. 2. Příslušná schvalující osoba proto zkrátí výši příspěvku či částku podle grantové dohody nebo rozhodnutí o financování z prostředků Unie obdržených podle tohoto nařízení, nebo jejich vyplácení ukončí, a získá zpět částky neoprávněně vyplacené podle grantové dohody nebo rozhodnutí či jako příspěvek, včetně veškerých nevyužitých prostředků Unie z předchozích let. 6. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace může být navíc vyloučena z financování na období až pěti let v případech vážného profesního pochybení zjištěného schvalující osobou podle článku [93 odst. 1 písm. c)] finančního nařízení. 7. Sankce uložené podle tohoto článku se použijí na všechny evropské politické strany a nadace bez ohledu na to, zda dostávají finanční prostředky Unie. Příslušná schvalující osoba může uložit další správní a/nebo peněžité sankce v souladu s článkem [96 odst. 2] finančního nařízení a článkem [145] jeho prováděcích pravidel evropské politické straně nebo evropské politické nadaci, která se nachází v některé ze situací uvedených v čl. 96 odst. 1 finančního nařízení, které nejsou upraveny ve výše uvedených odstavcích. Článek 23 Slyšení a nápravná opatření 1. Před přijetím konečného rozhodnutí o případných sankcích podle článku 22 poskytne Evropský parlament dotčené evropské politické straně nebo evropské politické nadaci příležitost předložit své připomínky, a je-li to relevantní a vhodné, přijmout opatření potřebná pro nápravu situace v přiměřené lhůtě. 2. Pokud to Evropský parlament považuje za nezbytné, může poskytnout slyšení také jiným fyzickým nebo právnickým osobám, včetně stěžovatelů uvedených v čl. 7 odst. 3. Kapitola VI Závěrečná ustanovení Článek 24 Transparentnost 1. Na internetových stránkách, které byly vytvořeny pro tento účel, zveřejní rejstřík toto: (a) názvy a stanovy všech zaregistrovaných evropských politických stran a evropských politických nadací spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci v souladu s čl. 6 odst. 3, a to nejpozději čtyři týdny poté, co Evropský parlament přijal rozhodnutí; po tomto datu zveřejní veškeré změny oznámené Evropskému parlamentu podle čl. 6 odst. 6 a 7, (b) seznam žádostí, které nebyly schváleny, spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci v souladu s čl. 6 odst. 3 a důvody zamítnutí nejpozději do čtyř týdnů poté, co Evropský parlament přijal rozhodnutí, (c) výroční zprávu s tabulkou uvádějící výši částek vyplacených jednotlivým evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím v každém rozpočtovém roku, v němž dostaly [příspěvky] nebo jim byly vyplaceny granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, (d) roční účetní závěrku a zprávy o externím auditu podle čl. 19 odst. 1 a v případě evropských politických nadací závěrečné zprávy o provádění pracovních programů, (e) Jména dárců a jejich odpovídající dary, které nahlásily evropské politické strany a evropské politické nadace v souladu s čl. 15 odst. 2, 3 a 4, s výjimkou darů od fyzických osob nepřevyšujících hodnotu 1 000 EUR za rok a od jednoho dárce, které se vykazují jako „menší dary“. (f) Příspěvky uvedené v čl. 15 odst. 7 a 8 a nahlášené evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi podle čl. 15 odst. 2, včetně totožnosti členů, kteří zaplatili příspěvky, s výjimkou příspěvků od fyzických osob nepřevyšujících hodnotu 1 000 EUR za rok a od jednoho člena, které se vykazují jako „menší dary“. (g) podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí Evropského parlamentu podle článku 22, včetně, pokud je to vhodné, stanovisek přijatých výborem nezávislých osobností v souladu s čl. 7 odst. 2 a s náležitým zohledněním ustanovení nařízení (ES) č. 45/2001, (h) technickou podporu poskytnutou evropským politickým stranám v souladu s článkem 21, (i) opatření pro provádění tohoto nařízení, jak je uvedeno v článku 28, (j) hodnotící zprávu Evropského parlamentu o uplatňování tohoto nařízení a financovaných činnostech v souladu s článkem 27. 2. Ze seznamu členů evropské politické strany, připojeného ke stanovám v souladu s čl. 4 odst. 2 a aktualizovaného v souladu s čl. 6 odst. 7 zveřejní Evropský parlament celkový počet členů, totožnost právnických osob, které jsou členy, a jména fyzických osob, které daly výslovný písemný souhlas k jejich zveřejnění. Evropské politické strany požádají o tento souhlas jako samozřejmost všechny fyzické osoby, které jsou jejich členy. 3. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou potenciálním členům a dárcům ve veřejně dostupném prohlášení o ochraně osobních údajů informace požadované podle článku 10 směrnice 95/46/ES a informují je, že jejich osobní údaje mohou být zpřístupněny veřejnosti a mohou být Evropským parlamentem, úřadem OLAF, Účetním dvorem, příslušnými vnitrostátními orgány a externími subjekty či jimi pověřenými odborníky zpracovávány pro účely auditu a kontroly. Evropský parlament začlení při uplatňování článku 11 nařízení (ES) č. 45/2001 tytéž informace do výzev k podávání žádostí o [příspěvky] nebo návrhů podle čl. 13 odst. 1. Článek 25 Ochrana osobních údajů, 1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí Evropský parlament a výbor uvedený v čl. 7 odst. 2 vyhovět nařízení (ES) č. 45/2001. Pro účely zpracování osobních údajů jsou považovány za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001. 2. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí evropské politické strany a evropské politické nadace, vnitrostátní orgány příslušné pro výkon kontroly aspektů týkajících se financování evropských politických stran a evropských politických nadací v souladu s čl. 20 odst. 3 a nezávislé subjekty či odborníci zmocnění k provádění auditu účtů podle čl. 19 odst. 1 vyhovět směrnici 95/46/ES a vnitrostátním právním předpisům přijatým na jejím základě. Pro účely zpracování osobních údajů jsou považovány za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) směrnice č. 95/46. 3. Evropský parlament a výbor uvedený v čl. 7 odst. 2 zajistí, aby osobní údaje jimi shromážděné podle tohoto nařízení nebyly použity k žádnému jinému účelu, než pro zajištění legality, řádnosti a transparentnost financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství evropských politických stran. Tyto osobní údaje zničí nejpozději 24 měsíců po zveřejnění příslušných informací v souladu s článkem 24. 4. Příslušné vnitrostátní orgány a nezávislé subjekty nebo odborníci zmocnění k provádění auditu účtů použijí obdržené osobní údaje pouze k výkonu kontroly financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Tyto osobní údaje zničí v souladu s platnou vnitrostátní právní úpravou po jejich předání Evropskému parlamentu podle čl. 20 odst. 3. 5. Osobní údaje mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 3 nebo podle platných vnitrostátních právních předpisů uvedených v odstavci 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k financování evropské politické strany nebo evropské politické nadace nebo členství v evropské politické straně. Všechny tyto osobní údaje se zničí nejpozději jeden týden po skončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí nebo po auditech, soudních sporech a vyřízených nárocích. 6. Správci údajů, na které odkazují odstavce 1 a 2, provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému odhalení nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů po síti, jakož i proti jakékoli jiné podobě nedovoleného zpracování. 7. Evropský inspektor ochrany údajů je odpovědný za sledování a zajištění toho, aby Evropský parlament a výbor uvedený v čl. 7 dost. 2 respektovaly a chránily základní práva a svobody fyzických osob při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Aniž je dotčen soudní přezkum, může každý subjekt údajů podat stížnost evropskému inspektorovi ochrany údajů, má-li za to, že jeho právo na ochranu jeho osobních údajů bylo porušeno v důsledku zpracování těchto údajů Evropským parlamentem nebo výborem. 8. Evropské politické strany a evropské politické nadace, příslušné vnitrostátní orgány a nezávislé subjekty či odborníci zmocnění k provádění auditu účtů podle tohoto nařízení odpovídají v souladu s použitelným vnitrostátním právem za škody, jež způsobí při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Členské státy zajistí, že budou uplatněny účinné, přiměřené a odrazující sankce za porušování tohoto nařízení, směrnice 95/46/ES a vnitrostátních předpisů přijatých na jejich základě, a zejména za podvodné použití osobních údajů. Článek 26 Právo na odvolání 1. Evropský parlament stanoví správní postupy pro odvolání proti rozhodnutím týkajícím se registrace stanov, financování či sankcí. 2. Odvolací správní řízení nemá odkladný účinek. Evropský parlament však může, pokud to podle jeho názoru okolnosti vyžadují, pozastavit uplatňování jím přijatého rozhodnutí. 3. Rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení mohou být předmětem soudního řízení před Soudním dvorem Evropské unie v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 27 Hodnocení Evropský parlament zveřejní k 1. červenci třetího roku po volbách do Evropského parlamentu zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o financovaných činnostech. Bude-li to vhodné, ve zprávě budou uvedeny případné změny statusu a systému financování. Článek 28 Prováděcí pravidla Evropský parlament přijme rozhodnutí, kterým stanoví pravidla a postupy pro provádění tohoto nařízení, včetně zřízení rejstříku. Článek 29 Zrušení Dnem vstupu tohoto nařízení v platnost se zrušuje nařízení (ES) č. 2004/2003. Článek 30 Vstup v platnost a použitelnost Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. července 2013. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda [1] Úř. věst. L 297, 15.11.2003, s. 1. [2] Úř. věst. L 343, 27.12.2007, s. 5. [3] Zpráva generálního tajemníka o financování stran na evropské úrovni podle článku 15 rozhodnutí předsednictva Evropského parlamentu ze dne 29. března 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni – 18. října 2010. [4] A7-0062/2011 [5] Článek 12 zní takto: „Evropský parlament zveřejní do 15. února 2011 zprávu o uplatňování tohoto nařízení a financovaných činnostech. Tato zpráva může obsahovat případné návrhy změn systému financování“. [6] COM(2012) 35 final. [7] Stávající nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1). Toto znění bude nahrazeno novým finančním nařízením, které by mělo nabýt účinnosti dne 1. ledna 2013. [8] Prohlášení č. 11 Smlouvy z Nice: „Konference připomíná, že z článku 191 nevyplývá žádný převod pravomocí na Evropské společenství a není jím dotčeno uplatňování příslušných vnitrostátních ústavních předpisů. Financování politických stran na evropské úrovni z rozpočtu Evropských společenství nelze využít k přímému ani nepřímému financování politických stran na vnitrostátní úrovni. Ustanovení o financování politických stran se na stejném základě uplatňují na všechny politické síly zastoupené v Evropském parlamentu.“ [9] Úř. věst. C, , s. . [10] Úř. věst. C, , s. . [11] Úř. věst. C, , s. . [12] Úř. věst. C, , s. . [13] Úř. věst. L 297, 15.11.2003, s. 1. [14] Úř. věst. C, , s. . [15] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1. [16] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31. [17] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. Odkaz bude aktualizován po oficiálním přijetí a zveřejnění nového finančního nařízení. [18] Ke dni přijetí tohoto návrhu přijme kolegium členů Komise rovněž pracovní dokument Komise o návrhu na změnu finančního nařízení, kterým se zavádí nová hlava rozpočtu o financování evropských politických stran formou příspěvků. Zavedení „příspěvků“ pro evropské politické strany bude potvrzeno poté, co oba legislativní orgány schválí posledně uvedený návrh. [19] Úř. věst. L 278, 8.10.1976, s. 5. [20] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1. [21] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.