ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14) V nařízení (ES) č. 994/98 se vyžaduje, aby pro každou kategorii podpor, u kterých Komise zavádí nařízení o blokových výjimkách, byly prahy vyjádřené buď jako výše podpory v poměru k souhrnu způsobilých nákladů nebo v podobě maximální výše podpory. Tato podmínka znesnadňuje blokové výjimky na opatření zahrnující podpůrná státní opatření, které v důsledku zvláštního způsobu, jakým byly koncipovány, nemohou být vyjádřeny jako intenzita podpory nebo jako maximální výše podpory, jako jsou například nástroje finančního inženýrství nebo určité formy opatření k propagaci investic rizikového kapitálu. To je způsobeno zejména skutečností, že taková komplexní opatření mohou zahrnovat podporu na různých úrovních (přímí příjemci, zprostředkující příjemci, nepřímí příjemci). S ohledem na rostoucí význam takových opatření a jejich přínosu pro cíle Unie by měla být při umožnění výjimek u těchto opatření zajištěna větší flexibilita. Mělo by tedy být možné stanovit prahové hodnoty, pokud jde o maximální objem státních finančních prostředků bez ohledu na to, zda představují státní podporu.

(14) V nařízení (ES) č. 994/98 se vyžaduje, aby pro každou kategorii podpor, u kterých Komise zavádí nařízení o blokových výjimkách, byly prahy vyjádřené buď jako výše podpory v poměru k souhrnu způsobilých nákladů nebo v podobě maximální výše podpory. Tato podmínka znesnadňuje blokové výjimky na opatření zahrnující podpůrná státní opatření, které v důsledku zvláštního způsobu, jakým byly koncipovány, nemohou být vyjádřeny jako intenzita podpory nebo jako maximální výše podpory, jako jsou například nástroje finančního inženýrství nebo určité formy opatření k propagaci investic rizikového kapitálu. To je způsobeno zejména skutečností, že taková komplexní opatření mohou zahrnovat podporu na různých úrovních (přímí příjemci, zprostředkující příjemci, nepřímí příjemci). S ohledem na rostoucí význam takových opatření a jejich přínosu pro cíle Unie by měla být při umožnění výjimek u těchto opatření zajištěna větší flexibilita. Mělo by tedy být možné stanovit prahové hodnoty, pokud jde o maximální objem státních finančních prostředků;
(95) Aby se posílila dostupnost a transparentnost informací o možnostech financování a příjemcích podpory, měly by být v každém členském státě zpřístupněny jediné internetové stránky nebo internetový portál poskytující informace o operačním programu, včetně seznamu operací podporovaných v rámci každého operačního programu. Tyto informace by měly široké veřejnosti a zejména daňovým poplatníkům EU poskytovat pochopitelnou, jasnou a konkrétní představu o tom, jak se vynakládají finanční prostředky Unie v rámci EMFF. Kromě tohoto cíle by mělo zveřejnění příslušných údajů sloužit k účelu další propagace možnosti žádat o finanční prostředky EU. Nicméně při plném respektování základních práv na ochranu údajů a v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve spojených věcech Schecke by se nemělo vyžadovat zveřejňování jmen fyzických osob.

(95) Aby se posílila dostupnost a transparentnost informací o možnostech financování a příjemcích podpory, měly by být v každém členském státě zpřístupněny jediné internetové stránky nebo internetový portál poskytující informace o operačním programu, včetně seznamu operací podporovaných v rámci každého operačního programu. Příslušné internetové stránky všech členských států by měly být přístupné rovněž z oficiálních stránek Unie, aby byl občanům z různých členských států umožněn jednodušší přístup k veškerým zveřejněným informacím členských států. Tyto informace by měly široké veřejnosti a zejména daňovým poplatníkům EU poskytovat pochopitelnou, jasnou a konkrétní představu o tom, jak se vynakládají finanční prostředky Unie v rámci EMFF. Kromě tohoto cíle by mělo zveřejnění příslušných údajů sloužit k účelu další propagace možnosti žádat o finanční prostředky EU. Nicméně při plném respektování základních práv na ochranu údajů a v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve spojených věcech Schecke by se nemělo vyžadovat zveřejňování jmen fyzických osob.
7.

Popis zamýšlených opatření v první řadě pro prevenci a snížení a v krajním případě pro vyrovnání všech významných negativních vlivů na životní prostředí uvedených v bodě 5, popřípadě všech navrhovaných opatření pro monitorování, včetně přípravy projektu a analýzy jeho negativních vlivů na životní prostředí po jeho skončení. Tento popis by měl vysvětlit, do jaké míry jsou významně nepříznivé vlivy omezeny nebo vyváženy anebo je jim předcházeno a měl by zahrnovat výstavbu i provozní fáze.
(40) Považuje-li členský stát za nutné zachovat přísnější vnitrostátní opatření pro aspekty mimo oblast působnosti této směrnice, mělo by mu to být povoleno, a to u všech výrobků bez rozdílu na základě závažných důvodů týkajících se ochrany veřejného zdraví . Členskému státu by mělo být rovněž povoleno zavést přísnější opatření pro všechny výrobky bez rozdílu na základě specifické situace v dotčeném členském státě a za předpokladu, že tato opatření jsou odůvodněná potřebou ochrany veřejného zdraví. Přísnější vnitrostátní opatření by měla být potřebná a přiměřená a neměla by představovat prostředek svévolné diskriminace nebo skryté omezení obchodu mezi členskými státy. Přísnější vnitrostátní opatření musí být Komisi oznamována předem, ta je pak následně schvaluje s ohledem na vysokou úroveň ochrany zdraví dosaženou prostřednictvím této směrnice.

(40) Považuje-li členský stát za nutné zachovat nebo zavést přísnější vnitrostátní opatření pro aspekty mimo oblast působnosti této směrnice, mělo by mu to být povoleno, a to u všech výrobků bez rozdílu , pokud jsou tato opatření slučitelná se Smlouvou o fungování EU . Přísnější vnitrostátní opatření musí být Komisi oznamována předem, ta je pak následně schvaluje s ohledem na vysokou úroveň ochrany zdraví dosaženou prostřednictvím této směrnice.
(55)

Je nezbytné, aby před uzavřením smlouvy o úvěru byla posouzena a ověřena schopnost a vůle spotřebitele úvěr splatit. Toto posouzení úvěruschopnosti by mělo vzít v úvahu všechny nezbytné a relevantní faktory, které by mohly ovlivnit schopnost spotřebitele daný úvěr po dobu jeho trvání splácet. Zejména by se při posuzování schopnosti spotřebitele úvěr obsluhovat a plně splatit měly mimo jiné vzít v úvahu budoucí platby či navýšení plateb nezbytné v důsledku záporné amortizace nebo odkladu plateb jistiny či úroku a měly by se zohlednit další pravidelné výdaje, dluhy a jiné finanční závazky, stejně jako příjmy, úspory a aktiva. Je třeba přiměřeným způsobem počítat s událostmi, které mohou v budoucnosti během trvání navržené smlouvy o úvěru nastat, jako je snížení příjmu, pokud úvěr přetrvává do důchodového věku, nebo zvýšení výpůjční úrokové sazby či negativní změna směnného kurzu. I když při zjišťování toho, jak vysoký úvěr lze v rámci smlouvy o úvěru se zajištěním spotřebiteli poskytnout, představuje hodnota nemovitosti důležitý prvek, posuzování úvěruschopnosti by se mělo zaměřovat na schopnost spotřebitele plnit závazky ze smlouvy o úvěru. Možnost, že by hodnota nemovitosti mohla převýšit výši úvěru nebo že by se hodnota nemovitosti mohla zvýšit v budoucnosti, by proto obecně neměla být dostačující podmínkou pro to, aby byl daný úvěr poskytnut. Je-li nicméně účelem smlouvy o úvěru výstavba nemovitosti nebo rekonstrukce existující nemovitosti, měl by věřitel moci tuto možnost zohlednit. Členské státy by měly mít možnost k těmto nebo dalším kritériím a k metodám posuzování úvěruschopnosti spotřebitele vydat další pokyny, například stanovením limitů na poměr úvěru k hodnotě nemovitosti nebo na poměr úvěru k příjmům, a měly by být podporovány v tom, aby uvedly do praxe Zásady správného poskytování hypoték na obytné nemovitosti, které vypracovala Rada pro finanční stabilitu .
(19) Hlavními dodavateli genetických zdrojů a tradičních znalostí souvisejících s genetickými zdroji využívaných v Unii jsou sbírky . Je třeba zavést v Unii systém důvěryhodných sbírek. Díky tomuto systému by bylo u sbírek uvedených v registru důvěryhodných sbírek Unie zaručeno, že by třetím osobám byly dodávány pouze vzorky genetických zdrojů s dokumentací prokazující jejich zákonné získání a v případě potřeby existenci vzájemně dohodnutých podmínek. Systém důvěryhodných sbírek Unie by výrazně snížil riziko, že by se v Unii využívaly protiprávně získané genetické zdroje. Příslušné orgány členských států by ověřily, zda sbírka splňuje požadavky pro uznání za důvěryhodnou sbírku Unie. U uživatelů, kteří získali nějaký genetický zdroj ze sbírky zařazené do registru Unie, by mělo platit, že postupovali s náležitou pečlivostí při získávání všech nezbytných informací. To by mělo být výhodné zvláště pro výzkumné pracovníky v akademické sféře, jakož i pro malé a střední podniky.

(19) Nejdostupnějšími dodavateli genetických zdrojů a tradičních znalostí souvisejících s genetickými zdroji využívaných v Unii je většina sbírek . Jakožto dodavatelé mohou hrát významnou úlohu a pomoci jiným uživatelům v dokumentačním řetězci dodržovat své povinnosti. Za tímto účelem je třeba v Unii zavést systém registrovaných sbírek. Díky tomuto systému je u sbírek registrovaných na úrovni Unie zaručeno, že třetím osobám jsou dodávány pouze vzorky genetických zdrojů s dokumentací prokazující jejich zákonné získání a v případě potřeby existenci vzájemně dohodnutých podmínek. Systém registrovaných sbírek Unie by výrazně snížil riziko, že by se v Unii využívaly protiprávně získané genetické zdroje. Příslušné orgány členských států by ověřily, zda sbírka splňuje požadavky pro uznání za registrovanou sbírku Unie a zda je schopna zohledňovat širší cíle Nagojského protokolu, tj. spravedlivě a rovnocenně rozdělovat přínosy plynoucí z využívání genetických zdrojů a podporovat zachování biologické rozmanitosti . U uživatelů, kteří získali nějaký genetický zdroj ze sbírky zařazené do registru Unie, by mělo platit, že postupovali s náležitou pečlivostí při získávání všech nezbytných informací. To by mělo být výhodné zvláště pro výzkumné pracovníky v akademické sféře, jakož i pro malé a střední podniky.
3a)

V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto: „4. Členský stát, který do 31. prosince 2008 předložil Komisi ke schválení plán řízení stavu úhořů, jenž však Komise nemůže v souladu s odstavcem 1 schválit nebo který nesplňuje podmínky týkající se podávání zpráv a hodnocení uvedené v článku 9, sníží intenzitu rybolovu o nejméně 50 % vůči průměrné intenzitě rybolovu uplatňované v období let 2004 až 2006, anebo sníží intenzitu rybolovu tak, aby bylo zajištěno snížení odlovů úhoře o nejméně 50 % vůči průměrnému odlovu v období let 2004 až 2006, a to buď zkrácením lovné sezóny pro úhoře, nebo jinými prostředky. Toto snížení se provede do tří měsíců od rozhodnutí o neschválení plánu nebo do tří měsíců od nesplnění povinnosti podat zprávu.“ [pozm. návrh 11]
(9) V zájmu posouzení a případného zlepšení účinnosti tohoto nařízení by Komise měla nejpozději do tří let od prvního případu jeho uplatnění vyhodnotit, jak toto nařízení funguje.

(9) V zájmu posouzení a případného zlepšení účinnosti tohoto nařízení by Komise měla nejpozději do pěti let od přijetí prvního prováděcího aktu podle tohoto nařízení vyhodnotit, jak toto nařízení funguje. Komise by měla do svých zpráv týkajících se strategie Evropa 2020 zahrnout analýzu relevantnosti tohoto nařízení, zejména pokud jde o jeho schopnost odstraňovat obchodní překážky.
8. Jestliže členský stát nebo Komise vznese námitky v souladu s odstavcem 7, účinek oznámení se pozastavuje. V tomto případě Komise do 15 dnů od uplynutí doby uvedené v odstavci 7 předloží záležitost koordinační skupině pro zdravotnické prostředky. Po konzultaci zúčastněných stran vydá koordinační skupina pro zdravotnické prostředky stanovisko, a to nejpozději do 28 dnů poté, co jí byla záležitost předložena. Jestliže oznamující členský stát se stanoviskem koordinační skupiny pro zdravotnické prostředky nesouhlasí, může požádat o vydání stanoviska Komisi.

8. Jestliže členský stát nebo Komise vznese námitky v souladu s odstavcem 7, účinek oznámení se s okamžitou platností pozastavuje. V tomto případě Komise do 15 dnů od uplynutí doby uvedené v odstavci 7 předloží záležitost koordinační skupině pro zdravotnické prostředky. Po konzultaci zúčastněných stran vydá koordinační skupina pro zdravotnické prostředky stanovisko, a to nejpozději do 28 dnů poté, co jí byla záležitost předložena. Jestliže oznamující členský stát se stanoviskem koordinační skupiny pro zdravotnické prostředky nesouhlasí, může požádat o vydání stanoviska Komisi.
(9)

Tvůrci investičních produktů, jako například správci fondů, pojišťovny, emitenti cenných papírů, úvěrové instituce nebo investiční společnosti, by měli vypracovat sdělení klíčových informací pro investiční produkty, které vytvářejí, protože jsou o daném produktu nejlépe informováni a nesou za něj odpovědnost. Tvůrci investičních produktů by měli zpřístupnit sdělení klíčových informací osobám, které investiční produkt prodávají. Sdělení klíčových informací by měl vypracovat tvůrce investičního produktu, přílohu (včetně poplatků) pak osoba prodávající investiční produkt, a to dříve, než bude umožněn prodej produktů retailovým investorům. Pokud však k prodeji produktu retailovým investorům nedochází, není nutné sdělení klíčových informací vypracovat; v případě, že by vypracování sdělení klíčových informací bylo pro tvůrce investičního produktu nepraktické, může je delegovat na jiný subjekt. Pokud je vypracováním sdělení klíčových informací zcela nebo částečně pověřena třetí strana, měl by za jeho vypracování a obsah i nadále nést celkovou odpovědnost tvůrce produktu. Aby bylo zajištěno co největší rozšíření a dostupnost sdělení klíčových informací, mělo by toto nařízení tvůrci investičních produktů umožnit zveřejňování těchto sdělení na internetových stránkách dle vlastního výběru.
Země s vysokými příjmy by měly být zahrnuty pouze tehdy, umožní-li to přijmout výjimečná opatření, např. v návaznosti na velkou jadernou havárii, pokud to bude nezbytné a vhodné. Pro účely tohoto nařízení se zeměmi s vysokými příjmy rozumí země a území uvedené v příloze I nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 (5)

Země s vysokými příjmy by měly být zahrnuty pouze tehdy, umožní-li to přijmout výjimečná opatření, např. v návaznosti na velkou jadernou havárii, pokud to bude nezbytné a vhodné.

— Třetí země, které chtějí s Evropskou unií spolupracovat, by se měly v plné míře hlásit k zásadám nešíření. Rovněž by měly být stranami souvisejících úmluv v rámci MAAE o jaderné bezpečnosti a zabezpečení nebo podniknout kroky, které prokážou jasné odhodlání k takovýmto úmluvám přistoupit. Spolupráce s Evropskou unií by mohla být podmíněna přistoupením nebo splněním kroků vedoucích k přistoupení k souvisejícím úmluvám. V případech krize by uplatňování této zásady mělo být výjimečně flexibilní.
(6) Doplňkový výzkumný program pro projekt ITER by měl být financován příspěvky členských států na základě sazby uplatňované na hrubý národní důchod (HND) každého členského státu, která je stanovena pro účely výpočtu příspěvku do souhrnného rozpočtu Evropské unie určeného na vlastní zdroje odvozené z HND . Tyto příspěvky se odvedou do souhrnného rozpočtu Evropské unie a jsou účelově vázány na tento program. Třetí země, které uzavřely s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti řízené jaderné syntézy, která přidružuje jejich příslušné výzkumné programy k programům Euratomu, by rovněž měly mít možnost přispívat k uvedenému programu.

(6) Navzdory opatření k zamezení růstu nákladů, která by měla být nadále uplatňována, může dojít k tomu, že náklady na projekt ITER budou v důsledku jeho vědecké povahy, velkého rozsahu a technologických rizik nadále překračovány. Přečerpání prostředků nad rámec maximální částky stanovené v článku 2 by nemělo mít dopad na jiné projekty financované z rozpočtu Unie, zejména projekty spadající do okruhu 1A rozpočtu na výzkum (Horizont 2020), a mělo by být financováno z dodatečných zdrojů nad rámec stropů . Třetí země, které uzavřely s Euratomem dohodu o spolupráci v oblasti řízené jaderné syntézy, která přidružuje jejich příslušné výzkumné programy k programům Euratomu, by rovněž měly mít možnost přispívat k doplňkovému výzkumnému programu.
(12a)

Komise by měla zajistit co největší transparentnost, odpovědnost a demokratickou kontrolu finančních prostředků Unie, zejména pokud jde o jejich přínos, očekávaný i skutečný, k dosažení obecných cílů programu. Měly by být vyřešeny především zásadní problémy v oblasti řízení, práva, financí a technických záležitostí, nebo by měla být přijata opatření pro jejich řešení.
C 436/217

P7_TA(2013)0484

Evropský fond pro regionální rozvoj a cíl „Investice pro růst a zaměstnanost“ ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2013 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj a cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2016/C 436/39)

Evropský parlament,

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 18. listopadu 2013 zavázal schválit postoj Evropského parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

(1) Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 44.

(2) Úř. věst. C 225, 27.7.2012, s. 114.

PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady ohledně uplatňování článku 6 nařízení o EFRR, článku 15 nařízení o evropské územní spolupráci a článku 4 nařízení o Fondu soudržnosti

Evropský parlament a Rada berou na vědomí ujištění poskytnuté zákonodárcům Komisí, že společné ukazatele výstupů pro nařízení o EFRR, nařízení o evropské územní spolupráci a nařízení o Fondu soudržnosti, jež budou součástí přílohy každého z uvedených nařízení, jsou výsledkem dlouhého přípravného procesu, kterého se účastnili odborníci na hodnocení z Komise i členských států, a v zásadě se očekává, že budou stabilní.

Prohlášení Komise

Komise sdílí cíl vyjádřený Evropským parlamentem zjednodušit postupy, které se týkají státní pomoci v souvislosti s operační podporou poskytovanou podnikům usazeným v nejvzdálenějších regionech a které jsou spojené s kompenzací dodatečných nákladů vznikajících v těchto regionech v důsledku jejich specifické hospodářské a sociální situace.

Podle návrhu budoucího obecného nařízení o blokových výjimkách, který nedávno zveřejnily útvary Komise (1), by se operační podpora, jež má kompenzovat některé dodatečné náklady vzniklé příjemcům usazeným v těchto regionech (2), považovala za slučitelnou s vnitřním trhem za podmínek stanovených v návrhu, a byla by tudíž vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise se domnívá, že to poskytne dobrý základ pro dosažení žádoucího zjednodušení, a plně zohlední všechny připomínky členských států přijaté v rámci probíhajícího procesu konzultací s ohledem na přijetí nařízení v roce 2014.

(1) http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html.

(2) Náklady na přepravu zboží produkovaného v nejvzdálenějších regionech, dodatečné náklady na produkci a provozní náklady kromě nákladů na přepravu.
Do 31. května 2017 Komise za pomoci nezávislých odborníků a s přihlédnutím k hodnocení ex post sedmého rámcového programu Euratomu zřízeného rozhodnutím 2006/970/Euratom a programu Euratomu (2012–2013) zřízeného rozhodnutím 20XX/XX/Euratom, které má být dokončeno do konce roku 2015, provede průběžné hodnocení programu Euratomu, jež se bude týkat dosahování cílů – na úrovni výsledků a pokroku směrem k dopadům – a další relevantnosti všech opatření, efektivnosti a využití zdrojů, prostoru pro další zjednodušení a evropské přidané hodnoty. Hodnocení rovněž vezme v potaz příspěvek opatření k prioritám Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a výsledky týkající se dlouhodobého dopadu předchozích opatření.

Do 31. května 2016 Komise za pomoci nezávislých odborníků a s přihlédnutím k hodnocení ex post sedmého rámcového programu Euratomu zřízeného rozhodnutím 2006/970/Euratom a programu Euratomu (2012–2013) zřízeného rozhodnutím 2012/93/Euratom, které má být dokončeno do konce roku 2015, provede průběžné hodnocení programu Euratomu, jež se bude týkat dosahování cílů – na úrovni výsledků a pokroku směrem k dopadům – a další relevantnosti všech opatření, efektivnosti a využití zdrojů, prostoru pro další zjednodušení a evropské přidané hodnoty. V tomto hodnocení rovněž zohlední aspekty, které souvisejí s příležitostmi přístupu k finančním prostředkům na rozšiřování špičkové vědecké a inovační základny Unie na MSP a na prosazování genderové rovnováhy. Hodnocení rovněž vezme v potaz příspěvek opatření k prioritám Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a výsledky týkající se dlouhodobého dopadu předchozích opatření.
(8)

Za tímto účelem by měla být posílena profesionální nezávislost statistických úřadů a měly by být zajištěny minimální standardy platné v celé Unii a měly by být poskytnuty určité záruky předsedům národních statistických úřadů (dále jen „NSÚ“) ohledně plnění statistických úkolů, organizačního řízení a přidělování zdrojů. Postupy jmenování předsedů NSÚ by měly být transparentní a měly by vycházet z odborných kritérií, pouze s patřičným přihlédnutím k rovným příležitostem a zejména k vyváženosti zastoupení žen a mužů. Za tímto účelem by měly plnohodnotnou roli hrát také vnitrostátní parlamenty a měly by v případě potřeby a v souladu s vnitrostátním právem usilovat o nezávislost subjektů vypracovávajících statistiky a zvýšit demokratickou odpovědnost statistické politiky.
(11)

Ukázalo se, že dvoufázové výběrové řízení založené na chronologickém seznamu členských států a zajišťované ▌porotou složenou z nezávislých odborníků (dále jen „porota“) je spravedlivé a transparentní. Městům zařazeným do užšího výběru umožnilo doplnit žádosti na základě odborných stanovisek, která obdržela od poroty, a zajistilo rovnoměrné rozložení evropských hlavních měst kultury mezi všechny členské státy. S cílem zajistit kontinuitu akce a předejít ztrátě zkušeností a know-how, k níž by došlo, pokud by všichni členové byli nahrazeni současně, by měla obměna členů poroty probíhat postupně.
(5) Uzavření paralelních a nekoordinovaných dohod členskými státy podle článku 19 směrnice 2011/16/EU by vedlo k narušení, které by nepříznivě ovlivnilo řádné fungování vnitřního trhu. Rozšířená automatická výměna informací, která by vycházela z celounijního právního nástroje, by odstranila potřebu členských států uplatnit uvedené ustanovení s cílem uzavřít dvoustranné nebo mnohostranné dohody, které mohou být považovány za přiměřené ve stejné věci, chybí-li relevantní právní předpisy Unie.

(5) Uzavření paralelních a nekoordinovaných dohod členskými státy podle článku 19 směrnice 2011/16/EU by vedlo k narušení, které by nepříznivě ovlivnilo řádné fungování vnitřního trhu a unijní přístup obecně . Rozšířená automatická výměna informací, která by vycházela z celounijního právního nástroje, by odstranila potřebu členských států uplatnit uvedené ustanovení s cílem uzavřít dvoustranné nebo mnohostranné dohody, které mohou být považovány za přiměřené ve stejné věci, chybí-li relevantní právní předpisy Unie. Unie by tak byla v lepší vyjednávací pozici pro prosazení přísnějších norem pro výměnu informací v daňové oblasti na celosvětové úrovni.
(6)

Za prvé, velká část loďstva plujícího pod vlajkou Francie a provozovaného ve francouzském departementu Mayotte se skládá z plavidel kratších než 9 10 metrů, která jsou roztroušená okolo ostrova, nemají žádné konkrétní přístaviště, ale přesto musí být identifikována, změřena a vybavena minimální bezpečnostní výstrojí, aby mohla být zařazena do rejstříku rybářských plavidel Unie. V důsledku této situace Francie tento rejstřík nestihne vyhotovit do 31. prosince 2016 2020 . Francie by nicméně měla uvést do provozu provizorní rejstřík, který zaručí minimální identifikaci plavidel této části loďstva a zabrání nárůstu neoficiálních rybářských plavidel. [pozm. návrh 4]