EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 17.7.2018 COM(2018) 545 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o opatřeních následujících po rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2016 (shrnutí)



Zpráva o opatřeních navazujících na požadavky vznesené Evropským parlamentem v jeho usneseních o udělení absolutoria a Radou v jejím doporučení ohledně udělení absolutoria za rozpočtový rok 2016 Úvod Nepřetržité úsilí Komise, členských států a ostatních partnerů zapojených do řízení rozpočtu EU vedlo v posledních letech k trvalému zlepšování finančního řízení. To je potvrzeno skutečností, že Evropský účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2016 – poprvé od doby, kdy začal v roce 1994 poskytovat výroční prohlášení o věrohodnosti – vydal kvalifikované a nikoliv záporné stanovisko k zákonnosti a řádnosti plateb. Přibližně polovina auditovaných výdajů EU se nacházela pod 2% prahovou hodnotou pro významnou míru chyb. Míra chyb poklesla v rámci všech oblastí politiky. Evropský parlament a Rada zkoumaly výroční zprávu a další příslušné zprávy Evropského účetního dvora, jakož i integrovaný balíček finančních výkazů Komise. Kromě toho si Evropský parlament vyměnil názory s vybranými komisaři, generálním tajemníkem Komise a generálními řediteli a obdržel odpovědi na více než 450 písemných otázek. Dne 18. dubna 2018 Evropský parlament – na doporučení Rady – udělil Komisi absolutorium za rozpočtový rok 2016. Udělování absolutoria je proces, kterým Evropský parlament a Rada prověřuje plnění rozpočtu EU a volá Komisi k odpovědnosti za její finanční řízení. Nabízí rovněž všem zúčastněným stranám příležitost zvážit minulý vývoj a odhalit slabé stránky, které je třeba řešit, jakož i osvědčené postupy, které by se měly šířit, a to s cílem dalšího zlepšení finančního řízení a dosažení ještě lepších výsledků rozpočtu EU v budoucnu. Absolutorium za rok 2016 nabídlo obzvláště dobrou příležitost poučit se z minulosti s cílem vylepšit budoucnost, jelikož se odehrálo současně s procesem reflexe v oblasti příštího víceletého finančního rámce. Na základě zpráv Evropského účetního dvora, zpráv Komise týkajících se řízení a výkonnosti rozpočtu EU a výměny názorů s komisaři Evropský parlament stanovil poltické priority, které byly do značné míry zaměřené do budoucna. Tyto priority se do poměrně značné míry odráží v návrhu Komise na víceletý finanční rámec na období 2021–2027, který je založen na těchto zásadách: ·větší zaměření na evropskou přidanou hodnotu, ·dále zjednodušený a transparentnější rozpočet, ·méně byrokracie pro příjemce, ·flexibilnější, pružnější rozpočet, ·rozpočet zaměřený na výkon. Návrhy Komise ohledně budoucího víceletého finančního rámce a jednotlivých finančních programů se zaměřují na dosahování výsledků (výkonnost) při současném zajištění silného finančního řízení (soulad). Výkonnostní rámec pro rozpočet EU byl vylepšen již v programech na období 2014–2020, je však třeba udělat více. Z tohoto důvodu ve svých návrzích programů na období 2021–2027 Komise navrhuje posílit zaměření na výkonnost u všech programů, a to včetně stanovení jasnějších cílů a zaměření se na menší počet ukazatelů vyšší kvality výkonnosti. Tím se usnadní monitorování a měření výsledků a v případě nutnosti také provádění změn. Komise udělá vše pro to, aby zajistila nepřetržité zjednodušování pravidel, řešení finančních rizik proaktivním způsobem a v konečném důsledku ochranu rozpočtu EU. Tento závazek vedl k dalšímu snížení celkové rizikové částky Komise, u níž se odhaduje, že se pro vykazovaný rok 2017 nachází pod úrovní 2 % – odráží se rovněž v návrzích budoucích finančních programů. Tato zpráva poskytuje shrnutí opatření Komise navazujících na klíčové požadavky vznesené Evropským parlamentem a Radou v absolutoriu za rok 2016 a je součástí integrovaného balíčků finančních výkazů za rozpočtový rok 2017. Zaměřuje se zejména na: 1) politické priority, 2) rozpočtové a finanční řízení, 3) výkonnost, 4) příjmy, 5) zahrnutí Evropského rozvojového fondu do souhrnného rozpočtu a 6) urychlení postupu udělování absolutoria. Podrobnější odpovědi na konkrétní požadavky vznesené Evropským parlamentem a Radou v rozhodnutí o udělení absolutoria, a to včetně požadavků vznesených v souvislosti se zvláštními zprávami Evropského účetního dvora, na něž se rovněž vztahuje postup udělování absolutoria za rok 2016, budou zveřejněny později.

1.Politické priority V souhrnném usnesení o udělení absolutoria za rok 2016 zdůrazňuje Evropský parlament své politické priority. Tyto priority byly obsáhle diskutovány během postupu udělování absolutoria, a to zejména se zpravodajem a členy Výboru pro rozpočtovou kontrolu. V dopise komisaře Oettingera ze dne 28. února 2018 byly předloženy důkazy o formálním závazku Komise plně a včas provádět sérii akcí a opatření. Velká část z nich souvisí s příštím víceletým finančním rámcem a legislativními návrhy předloženými Komisí v květnu a červnu 2018. Tyto návrhy jsou založeny na výsledcích komplexního hodnocení výdajů, které Komisi pomohly identifikovat, co se v minulosti osvědčilo a mělo by být zachováno, ale rovněž odhalily, kde je třeba provést reformu, aby se uvolnil plný potenciál rozpočtu EU. Pokud jde o požadavky související s příštím víceletým finančním rámcem, Komise se ve svých návrzích zabývala následujícími otázkami: Co se týče harmonizace cílů politik, finančních cyklů s délkou trvání mandátů Evropského parlamentu a Komise, navrhovaný finanční rámec bude probíhat po dobu sedmi let, od roku 2021 do roku 2027, přičemž v roce 2023 bude proveden přezkum v polovině období, který poskytne příležitost k provedení veškerých nezbytných úprav. Ačkoliv Komise uznává přínos postupné synchronizace délky trvání víceletého finančního rámce s pětiletým politickým cyklem evropských institucí, přechod na pětiletý cyklus v roce 2021 by nenabídl optimální harmonizaci. Navrhovaný sedmiletý cyklus poskytne Komisi, která převezme funkci po evropských volbách v roce 2024, příležitost předložit nový rámec s délkou trvání pět let, a to počínaje rokem 2028. Evropský parlament rovněž zdůraznil, že rozpočet EU by měl představovat rozpočet se skutečnou evropskou přidanou hodnotou, který bude usilovat o společné cíle Evropské unie prosazující udržitelný hospodářský a sociální rozvoj celé Unie, jehož nemohou jednotlivé členské státy dosáhnout jednotlivě. Sdružením zdrojů na evropské úrovni mohou členské státy dosáhnout více, než kdyby jednaly samy. Rozpočet EU doplňuje vnitrostátní rozpočty a širokou škálu právních a regulačních nástrojů na podporu sdílených cílů, aby pomohl řešit společné výzvy a provádět evropské politiky. Opatření na evropské úrovni budou učiněna, budou-li účinnější a efektivnější než opatření na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni. Evropská přidaná hodnota spočívá tedy v dosažení cílů stanovených ve Smlouvě a v pomoci při zachovávání základních hodnot, práv a svobod. Je rovněž jedním ze základních kamenů lepšího regulačního rámce Komise. Posouzení přidané hodnoty EU v návaznosti na kritéria stanovená v diskusním dokumentu o budoucnosti financí EU bylo nedílnou součástí procesu posuzování dopadů budoucích finančních programů, jakož i jednou z hlavních zásad při vytváření příštího víceletého finančního rámce. Sdělení doprovázející návrh víceletého finančního rámce popisuje každý nový program včetně jeho evropské přidané hodnoty. Pokud jde o dlouhodobý rozpočet pro priority Unie, nové návrhy uvádějí strukturu a programy rozpočtu EU do úplného souladu s pozitivní agendou Unie po roce 2020, jak byla schválena vedoucími představiteli 27 členských států v Bratislavě a v Římě. Výkonnost je v této souvislosti chápána jako klíčový prvek rozpočtu EU. Nová struktura budoucího víceletého finančního rámce poskytuje větší transparentnost ohledně toho, na co je rozpočet EU určen, a jak k tomu budou různé části rozpočtu přispívat. Poskytuje rovněž flexibilitu nezbytnou pro reagování na vyvíjející se potřeby. Programy jsou orientovány na hlavní tematické výdajové priority. Programy jsou v rámci každé priority seskupeny do klastrů politik, které se budou odrážet v hlavách ročního rozpočtu. Tím se více vyjasní, jak budou přispívat k politickým cílům. Rozpočet EU bude ještě více investovat do oblastí, kde jednotlivé členské státy nemohou jednat samy, nebo kde je účinnější jednat společně, jako jsou například výzkum, migrace, kontrola hranic nebo obrana, a zároveň bude nadále financovat tradiční, ale modernizované politiky, jako jsou například společná zemědělská politika a politika soudržnosti. Za účelem dalšího zjednodušení pravidel Komise navrhuje, aby byla zajištěna větší soudržnost pravidel na základě společného souboru pravidel. Tím dojde ke snížení administrativní zátěže pro příjemce a řídící orgány při zachování vysoké úrovně zajištění legality a správnosti. Usnadní se tím účast v programech EU a urychlí se jejich provádění. Bude snazší spolupracovat v rámci různých programů a nástrojů, čímž se zvýší dopad rozpočtu EU. Kromě toho Komise navrhuje zjednodušit a zefektivnit pravidla státní podpory, aby se usnadnilo propojení nástrojů z rozpočtu EU s vnitrostátním financováním. Nový víceletý finanční rámec nabízí rovněž doplňkovost a flexibilitu mezi programy a zjednodušuje používání finančních nástrojů. Evropský parlament vyzval Komisi, aby urychlila provádění politiky soudržnosti s cílem zkrátit délku období provádění na rok n+2 (oproti pravidlu n+3 platnému v období 2014–2020). Návrh Komise povede k posílení finančního řízení a ve spojení s možností postupného provádění programů na období 2014–2020 k rychlému zahájení programového období. S ohledem na význam zbývajících závazků, které je třeba za období 2014–2020 zaplatit, bude snížena míra předběžného financování. Nový víceletý finanční rámec navrhovaný Komisí podporuje práci vnitrostátních orgánů, které zajišťují přijímání žadatelů o azyl a migrantů v období bezprostředně po jejich příjezdu na území EU, a rozvoj společné azylové a migrační politiky a zajištění účinného navracení. Azylový a migrační fond bude doplněn Evropským sociálním fondem plus, který bude podporovat dlouhodobou integraci migrantů. Rámec monitorování a hodnocení bude vylepšen, aby bylo možné sledovat prodlevy při provádění vnitrostátních programů, přijímat nápravná opatření a v případě potřeby upravovat budoucí politické intervence. Způsoby, jak posílit monitorování a hodnocení, zahrnují zlepšení ukazatelů, řízení fondu v užší spolupráci s partnery a provádění přezkumu výkonnosti v polovině období. Na období 2021–2027 se navrhuje modernizovaná společná zemědělská politika. Návrh Komise umožňuje plně integrovaný jednotný trh pro zemědělské zboží v EU a přístup k vysoce kvalitním, cenově dostupným, výživným a rozmanitým potravinám s větším důrazem na životní prostředí a klima. Bude podporovat přechod k plně udržitelnému odvětví zemědělství a rozvoji dynamických venkovských oblastí. Reformovaná politika bude i nadále spočívat na dvou pilířích: přímých plateb zemědělcům a financování rozvoje venkova, přičemž mezi nimi bude zachována flexibilita. Komise však navrhuje zavést nový model provádění, tj. přechod od současné politiky založené na dodržování předpisů k politice zaměřené na plnění společných cílů stanovených na úrovni EU, která však bude na úrovni jednotlivých států prováděna pružněji. Přímé platby zemědělcům budou zjednodušeny a lépe zacíleny. Bude se prosazovat vyváženější přidělování a na úrovni zemědělských podniků bude zavedena povinná horní hranice pro přijaté částky nebo postupné snižování plateb. To bude znamenat, že podpora se rozloží mezi střední a menší zemědělské podniky a případně bude určena na rozvoj venkova. Aby byla tato výzva zvládnuta, bude společná zemědělská politika zjednodušena prostřednictvím minimální administrativní zátěže a v zájmu maximalizace jejího přínosu bude zajištěna její ještě větší soudržnost s jinými politikami EU. V širším měřítku a v souladu s Pařížskou dohodou a závazkem ohledně cílů udržitelného rozvoje Organizace spojených národů navrhuje Komise, aby byl stanoven ambicióznější cíl pro začleňování oblasti klimatu do všech programů EU, přičemž má být dosaženo toho, aby 25 % výdajů EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti přispějí ke snižování rozdílů mezi členskými státy a regiony. Komise navrhuje zaměřit se na pět klíčových cílů politik pro Evropu, která bude inteligentnější, zelenější, propojenější, sociálnější a blíže občanům. Návrhy umožňují větší flexibilitu při vytváření jednotlivých programů financovaných z prostředků EU, aby bylo možné je lépe přizpůsobit specifickým potřebám regionů, ale také reagovat na nepředvídané události.

Cílem Evropského sociálního fondu plus je vytvořit výkonnější a odolnější „sociální Evropu“ a provádět evropský pilíř sociálních práv, jakož i priority v sociální oblasti a oblasti zaměstnanosti podpořené procesem evropského hospodářského řízení. Tento fond sloučí Evropský sociální fond, Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí, Fond evropské pomoci nejchudším osobám, program pro zaměstnanost a sociální inovace a program činnosti Unie v oblasti zdraví. Soustředění dostupných zdrojů v rámci tohoto nového, jednotného, komplexního nástroje umožňuje posílit součinnost mezi doplňkovými nástroji EU a zjednodušit programování a řízení fondů, čímž dojde ke snížení administrativní zátěže pro orgány a příjemce. Cíle Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a Evropského sociálního fondu plus budou více sladěny s evropským semestrem pro koordinaci hospodářských politik. Podrobná analýza problémů členských států v souvislosti s evropským semestrem bude sloužit jako základ pro programování finančních prostředků na začátku a v polovině příštího období. To poslouží jako plán pro krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé plánování a monitorování finančních prostředků. Systém předběžných podmínek a makroekonomické podmíněnosti bude zachován, dojde však k jeho zjednodušení. Komise a členské státy prostřednictvím procesu evropského semestru zajistí koordinaci a doplňkovost financování z fondů politiky soudržnosti a z nového programu na podporu reformy, pokud jde o podporu strukturálních reforem. Klíčovým prvkem návrhů je zjednodušený a účinnější přístup k provádění, který zahrnuje: společný soubor pravidel pokrývajících 7 fondů EU prováděných v rámci sdíleného řízení , usnadňování součinnosti, snížení administrativní zátěže (větší dostupnost zjednodušeného vykazování nákladů pro příjemce), přiměřenější audity a kontroly (systém mírnější kontroly pro programy s dobrými výsledky, rozšíření zásady jednotného auditu), flexibilitu v podobě hloubkového přezkumu v polovině období, aby bylo v případě potřeby možné upravit investiční rozhodnutí, a zvýšené využívání finančních nástrojů, a to i prostřednictvím dobrovolné účasti v novém centrálně řízeném fondu s názvem InvestEU. V případě evropských strukturálních a investičních fondů umožní nové požadavky na podávání zpráv uložené členským státům občanům sledovat pokrok při provádění téměř v reálném čase, a to na platformě otevřených dat spuštěné v období 2014–2020. V souvislosti s možností, aby určené nebo akreditované orgány během období 2014–2020 plnily funkce řízení, vydávání osvědčení a auditu, Komise navrhuje, aby došlo k zachování stávajících systémů řízení a kontroly, které se v praxi osvědčily. Pokud jde o výzkum a inovace, bude nový evropský výzkumný program, Horizont Evropa, nadále podporovat excelenci výzkumu a posilovat zaměření na inovace, a to prostřednictvím vývoje prototypů, nehmotných aktiv, předávání znalostí a přenosu technologií. Nová Evropská rada pro inovace bude zajišťovat jednotné kontaktní místo pro novátory s velkým potenciálem a disruptivní novátory, aby se z Evropy stal průkopník v oblasti inovací, které vytvářejí trh. V návaznosti na úspěch Evropského fondu pro strategické investice při stimulování soukromých investic v celé Evropě navrhuje Komise vytvořit nový, plně integrovaný investiční fond s názvem InvestEU. Spolu se skupinou Evropské investiční banky jakožto hlavním partnerem pro provádění a dalšími partnery, jako jsou národní podpůrné banky přispívající k plnění, začlení fond InvestEU všechny centrálně řízené rozpočtové záruky a finanční nástroje v EU do jediné zjednodušené struktury. Tato nová koncepce omezí překrývání, usnadní přístup k finančním prostředkům a sníží administrativní zátěž. 2.Rozpočtové a finanční řízení Dva požadavky, které byly vzneseny Evropským parlamentem a které jsou již zahrnuty do sdělní o příštím víceletém finančním rámci, se týkají otázky, zda jsou ve víceletém finančním rámci zvláštní nástroje započítávány do stropů pro prostředky na platby, či nikoliv, a lepší rovnováhy mezi předvídatelností rozpočtu EU a jeho schopností reagovat. Pokud jde o první otázku, návrh nařízení o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 jasně stanoví, že prostředky na závazky i na platby uvolněné pro zvláštní nástroje se do rozpočtu zapisují nad rámec příslušných stropů VFR. Komise rovněž přezkoumala oblast působnosti zvláštních nástrojů, jako jsou rezerva na pomoc při mimořádných událostech, Fond solidarity Evropské unie a Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci. Komise navrhuje, aby se v příslušných případech rozšířila působnost těchto nástrojů, například tím, že se umožní čerpání rezervy na pomoc při mimořádných událostech v případech uvnitř EU. Komise rovněž navrhuje zjednodušit postupy pro uvolnění prostředků z těchto nástrojů. Pokud jde o druhou otázku, a také za účelem rychlé a účinné reakce na nepředvídané požadavky, Komise navrhuje učinit rozpočet akceschopnějším, a to odstraněním omezení týkajících se pružnosti zabudované do víceletého finančního rámce, jakož i zvýšením objemu nástroje pružnosti na 1 miliardu EUR (v cenách z roku 2018) ročně. To zahrnuje zvýšení flexibility v rámci programů a mezi programy navzájem, posílení nástrojů, jako jsou celkové rozpětí pro platby a rozpětí pro nepředvídané události, jakož i vytvoření nové „rezervy Unie“ pro řešení nepředvídaných událostí a reakci na mimořádné situace v oblastech, jako je bezpečnost a migrace. Evropský parlament Komisi rovněž požádal, aby mu poskytla zprávu o rozpočtu EU nepřímo řízeném a prováděném skupinou Evropské investiční banky, a aby každoročně zavedla aktualizované dlouhodobé prognózy peněžních toků. Komise Evropskému parlamentu a Radě již předkládá souhrnnou výroční zprávu o veškerých finančních nástrojích. Tato zpráva zahrnuje finanční nástroje v rámci víceletých finančních rámců na období 2007–2013 a 2014–2020, a to včetně (nikoliv však výlučně) nástrojů prováděných prostřednictvím skupiny Evropské investiční banky (Evropská investiční banka nebo Evropský investiční fond). Zpráva byla jako pracovní dokument přiložena k návrhu rozpočtu EU, který byl v červnu 2018 předložen rozpočtovému orgánu. Co se týče žádosti o dlouhodobé prognózy peněžních toků, čl. 247 odst. 1 nového finančního nařízení ukládá Komisi povinnost každoročně Evropskému parlamentu a Radě předat integrovaný soubor finančních zpráv a zpráv o odpovědnosti, který obsahuje dlouhodobou prognózu budoucích příchozích a odchozích toků během následujících pěti let. V říjnu 2017 Komise poskytla své střednědobé prognózy požadavků na platby vyplývající z víceletého finančního rámce na období 2014–2020, spolu s předpokládanou úrovní nezaplacených závazků („zbývající závazky“) na konci roku 2020. A konečně, co se týče výzvy pomáhat členským státům, které mají potíže s včasným a hladkým čerpáním dostupných finančních prostředků z EU, Komise již přijala řadu iniciativ na pomoc členským státům s včasným čerpáním. Komise mimo jiné v důsledku opatření navazujících na související doporučení Evropského účetního dvora a/nebo orgánu příslušného pro udělení absolutoria z roku 2016 dále posílila své zprávy o řízení. Komise dále zlepšila své „segmentované“ budování věrohodnosti, zejména v oblasti vnějších vztahů. Rovněž dále posílila své podávání zpráv o svěřeneckých fondech EU, zvýšila soudržnost při výpočtech příslušných výdajů a odhadech souvisejících rizikových částek, zejména mechanismu zadržení 10 % a roční účetní závěrky u Fondu soudržnosti, které jsou plně a důsledně zakotveny ve společné metodice. V důsledku toho je hlavním úspěchem pro ohlašovací rok 2017 skutečnost, že odhadovaná celková riziková částka u plateb je – poprvé – pod úrovní 2 %.

Kromě toho došlo rovněž ke snížení finančního dopadu výhrad týkajících se finančního řízení, a to jak u výdajů (z 1,6 miliardy EUR v roce 2016 na 1,1 miliardy EUR v roce 2017), tak u příjmů (z 0,5 miliardy EUR na 0,4 miliardy EUR) . 3.Výkonnost Evropský účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2016 doporučil, aby Komise vynaložila další úsilí s cílem zajistit, aby zprávy týkající se výkonnosti poskytovaly vyvážený obrázek a zahrnovaly úspěchy dosažené v rámci programu i problémy, které v rámci programu nastaly. Komise je odhodlána vypracovávat vyvážené zprávy a ve své každoroční zprávě týkající se výkonnosti a řízení za rok 2017 například poskytla velký prostor zkušenostem získaným z hodnocení finančních programů v polovině období. V návrhu Komise na příští víceletý finanční rámec je výkonnostní rámec pro budoucí programy významně zjednodušen. Konkrétně dojde k tomu, že počet ukazatelů včleněných do výdajových programů bude výrazně snížen a jejich kvalita zlepšena, aby byla zajištěna jejich konzistentnost (relevantnost na úrovni programu a politiky), a bylo tak možné poskytovat smysluplné informace především pro účely komunikace a vykazování po celou dobu provádění programu. Návrhy Komise dále obsahují ustanovení týkající se zřízení rámců pro monitorování a hodnocení, a to včetně ukazatelů pro účely hodnocení. Hodnocení budou prováděna včas, aby se mohla promítnout do rozhodovacího procesu. Smysluplnější informace o výkonnosti rovněž umožní vedoucím programu lépe rozhodovat o provádění programu a o podobě budoucích programů. V usnesení Evropského parlamentu se od Komise požaduje, aby v každoroční zprávě týkající se výkonnosti a řízení přijala politickou odpovědnost za informace o výkonnosti. Za účelem zlepšení transparentnosti bude Komise poskytovat informace o zdroji a kvalitě údajů, budou-li k dispozici. Vzhledem k tomu, že významné množství údajů o výkonnosti poskytují členské státy, bude Komise analyzovat, do jaké míry členské státy poskytují informace o kvalitě údajů o výkonnosti. Každoroční zpráva týkající se výkonnosti a řízení vychází z údajů o výkonnosti získaných z výročních zpráv o činnosti a v důsledku toho vychází rovněž z hodnocení zdrojů a kvality údajů o výkonnosti, která provedly útvary Komise. Útvary Komise uznávají význam kvality údajů a věnovaly při přípravě výročních zpráv o činnosti za rok 2017 kvalitě údajů o výkonnosti zvláštní pozornost. Zdroje údajů jsou jasně identifikovány a případné obavy týkající se kvality údajů jasně označeny. Evropský parlament požádal Komisi, aby zajistila snazší přístup k informacím o výkonnosti, a to pomocí vytvoření vyhrazeného internetového portálu a vyhledávače. Komise bude v tomto ohledu usilovat o zajištění snazšího přístupu k informacím o výkonnosti, jak je uvedeno v odpovědi na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2016 . Komise je odhodlána provést posouzení za účelem zhodnocení proveditelnosti, nákladů a potenciálních přínosů existence takovéhoto internetového portálu. Doporučované opatření bude provedeno na základě výsledků tohoto posouzení. V rámci iniciativy „Rozpočet EU zaměřený na výsledky“ byly zřízeny zvláštní internetové stránky s výsledky EU (EU Results). Tyto internetové stránky jsou jedním z prvních projektů spolupráce Komise, do něhož jsou zapojena všechna generální ředitelství a řada agentur provádějících programy jménem partnerských generálních ředitelství. Záměrem je sdělovat konkrétní výsledky projektů financovaných z rozpočtu EU, jakož i jejich zeměpisnou polohu. Tyto internetové stránky představují jednotné kontaktní místo shromažďující údaje přicházející z řady on-line zdrojů, jehož cílem je informovat zúčastněné strany i občany o příspěvcích z rozpočtu EU v jejich bezprostředním sousedství. Ke konci roku 2017 tyto internetové stránky obsahovaly záznamy o více než 1 500 projektech financovaných EU v Evropské Unii i mimo ni. Očekává se, že v blízké budoucnosti počet záznamů poroste. Tyto internetové stránky s výsledky EU (EU Results) byly vybrány mezi čtyři nejlepší počiny navržené na cenu evropského ochránce lidských práv za řádnou správu za rok 2017 v kategorii „Excelence v komunikaci“. 4.Příjmy Usnesení Evropského parlamentu požaduje, aby Komise přijala veškerá opatření potřebná k zajištění vymáhání částek vlastních zdrojů EU, které orgány Spojeného království nevybraly, pokud jde o dovoz textilních výrobků a obuvi z Číny, a aby zvážila zahájení včasného řízení pro porušení povinnosti. Komise tento problém velmi bedlivě sleduje, a to i prostřednictvím dvou kontrol tradičních vlastních zdrojů, které se uskutečnily v roce 2017. Jelikož zjištění kontrol potvrdila a dále objasnila zjištění příslušné zprávy úřadu OLAF, rozhodla se Komise dne 8. března 2018 zaslat orgánům Spojeného království formální výzvu dopisem. Tímto dopisem Komise zahájila řízení pro porušení povinnosti proti Spojenému království, jelikož navzdory opakovaným žádostem neprovedlo žádné z opatření požadovaných Komisí před dnem 12. října 2017 a odmítlo zpřístupnit odhadované tradiční vlastní zdroje, k jejichž ztrátě v důsledku nesplnění povinnosti došlo. Evropský parlament Komisi rovněž vyzývá, aby ve spolupráci s členskými státy provedla analýzu veškerých potenciálních dopadů víceletých činností na odhad HND, a aby v rámci ověřovacího cyklu HDN potvrdila, že aktiva na výzkum a vývoj byla v rámci národních účtů členských států správně zachycena. Tento problém je důležitou prioritou a je v současné době řešen, přičemž je řádně zohledněn stávající ověřovací cyklus HND a nadcházející referenční revize národních účtů v roce 2019 ve většině členských států. Cílem pro tento časový rámec je přispět k přiměřenému pochopení konzistentního nakládání s fenoménem globalizace ve všech členských státech. Je zaveden postup „včasného varování“, kdy vnitrostátní orgány informují Eurostat, jakmile se dozvědí o případu restrukturalizace významné mezinárodní skupiny podniků. Jak zacházet s mezinárodní skupinou podniků, která se nerestrukturalizuje, se řeší v rámci pilotního cvičení se všemi členskými státy. Pilotní cvičení pokrývá různé otázky související s globalizací, které mají význam pro národní účty. Členským státům budou poskytnuty pokyny. Výzkum a vývoj podléhá rovněž přezkumu prostřednictvím srovnání mezi jednotlivými zeměmi. 5.Zahrnutí Evropského rozvojového fondu do souhrnného rozpočtu V návaznosti na opakovanou žádost ze strany Evropského parlamentu týkající se zahrnutí Evropského rozvojového fondu do souhrnného rozpočtu EU navrhuje Komise ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027 strategické zjednodušení finančních nástrojů ve vnější činnosti EU, a to včetně integrace Evropského rozvojového fondu do nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci. To povede ke zvýšení stropu pro celkové výdaje při současném zachování stávající flexibility. Nový nástroj pro financování evropských mírových operací – Evropský mírový nástroj – zůstane v souladu se Smlouvou o Evropské unii mimo víceletý finanční nástroj. 6.Urychlení postupu udělování absolutoria