CS Úřední věstník Evropské unie CE 259/41

Politika Číny a její vliv na Afriku

P6_TA(2008)0173

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. dubna 2008 o politice Číny a jejích dopadech na Afriku (2007/2255(INI))

(2009/C 259 E/08)

Evropský parlament,

— s ohledem na politický dialog mezi EU a Čínou, který byl současně s uznáním postavení Číny jako budoucí velmoci a z něho vyplývajících dalekosáhlých mezinárodních závazků formálně zahájen v roce 1994,

— s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu s názvem „Politika čínsko-evropských vztahů v dlouhodobém měřítku“ (KOM(1995)0279) a na usnesení Parlamentu ze dne 12. června 1997 o sdělení Komise o politice čínsko-evropských vztahů v dlouhodobém měřítku (1),

— s ohledem na Deklaraci tisíciletí OSN ze dne 8. září 2000,

— s ohledem na Pekingské prohlášení Fóra pro čínsko-africkou spolupráci (FOCAC) a na jeho program čínsko-africké spolupráce v oblasti hospodářského a sociálního rozvoje z října 2000,

— s ohledem na Káhirskou deklaraci (2000) Africko-evropského summitu pod záštitou Organizace africké jednoty a EU,

— s ohledem na zprávu Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) z roku 2001 s názvem „Směrnice Výboru pro rozvojovou pomoc; strategie pro udržitelný rozvoj; směrnice pro rozvojovou spolupráci“,

— s ohledem na Zakládací akt Africké unie (AU), který byl přijat dne 11. července 2000 a vstoupil v platnost dne 26. května 2001 a dokument afrických představitelů z října 2001 nazvaný „Nové partnerství pro rozvoj Afriky“ (NEPAD), který byl na prvním summitu Africké unie prohlášen za program AU,

— s ohledem na čínské poziční dokumenty o EU (2003) (2) a africké politice (2006) (3),

— s ohledem na poziční dokument Komise nazvaný „Dozrávající partnerství – společné zájmy a problémy ve vztazích mezi EU a Čínou“ (KOM(2003)0533), schválený Evropskou radou dne 13. října 2003,

— s ohledem na strategické partnerství EU a Číny, které bylo zahájeno v roce 2003,

— s ohledem na akční plán Fóra pro čínsko-africkou spolupráci z Addis Abeby zveřejněný v prosinci 2003,

— s ohledem na strategický plán Komise AU na období 2004–2007 přijatý dne 7. července 2004 na třetím summitu afrických hlav států a předsedů vlád v etiopské Addis Abebě,

— s ohledem na Pařížskou deklaraci o účinnosti pomoci ze dne 2. března 2005, kterou v návaznosti na Fórum na vysoké úrovni k účinnosti pomoci přijalo mnoho evropských a afrických zemí i Čína,

— s ohledem na závazky z Gleneagles přijaté dne 8. července 2005 skupinou G8 v Gleneagles,

— s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 19. prosince 2005 týkající se tématu „EU a Afrika: směrem ke strategickému partnerství“,

— s ohledem na závěry Rady ve složení pro všeobecné záležitosti a vnější vztahy ze dne 3. října 2005, které vyjadřují podporu EU mezinárodní smlouvě o obchodu se zbraněmi v rámci OSN, jež by zavedla společné závazné normy celosvětového obchodu s konvenčními zbraněmi (4),

— s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu s názvem „EU-Čína: užší partnerství, rostoucí odpovědnost“ (KOM(2006)0631) a doprovodný pracovní dokument Komise nazvaný „Bližší partneři, větší odpovědnost: Politika pro obchod a investice mezi EU a Čínou: Hospodářská soutěž a partnerství“ (KOM(2006)0632),

— s ohledem na 9. summit EU a Číny, který se konal v září 2006 ve Finsku, a na společné prohlášení vydané na jeho závěr,

— s ohledem na závěry Rady ve složení pro všeobecné záležitosti a vnější vztahy (GAERC) o Číně ze dne 11. prosince 2006,

— s ohledem na Chartu OSN a rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1674(2006) o ochraně civilního obyvatelstva v ozbrojených konfliktech,

— s ohledem na Akční program OSN k prevenci, potírání a vymýcení nezákonného obchodu s ručními a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech (5),

— s ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: Evropský konsensus (6) (2006),

— s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2006 o vztazích mezi EU a Čínou (7),

— s ohledem na strategické partnerství Afrika-EU, na společnou strategii Afrika-EU a akční plán (2007) a na partnerství mezi Afrikou a EU v oblasti obchodu a regionální integrace a partnerství v oblasti vědy, informační společnosti a vesmíru,

— s ohledem na zahájení partnerství mezi EU a Afrikou v oblasti infrastruktury (2007), které odráží potřebu investic do infrastruktury (dopravy, energetiky, vody, informačních a komunikačních technologií) s cílem usnadnit udržitelný rozvoj,

— s ohledem na prohlášení obchodního fóra EU-Afrika u příležitosti druhého summitu EU-Afrika v roce 2007,

— s ohledem na zprávu OSN v polovině období o rozvojových cílech tisíciletí z roku 2007, která uvádí, že subsaharská Afrika nesměřuje k dosažení ani jednoho rozvojového cíle tisíciletí a že má-li se dosáhnout rozvojového cíle snížení počtu obyvatel žijících pod hranicí extrémní chudoby do roku 2015 na polovinu, muselo by se současné úsilí o zmírňování chudoby v Africe zdvojnásobit,

— s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě s názvem „Od Káhiry k Lisabonu – Strategické partnerství EU-Afrika“ (SEK(2007)0856) a na společný dokument Komise a sekretariátu Rady „Lisabonské přesahy – Aby strategické partnerství EU-Afrika fungovalo“ (KOM(2007)0357),

— s ohledem na strategický dokument EU o Číně (2007–2013) a na víceletý orientační program pro období 2007–2010 (8), kterým EU Číně přiděluje 128 milionů EUR na pomoc v oblasti rozvojové spolupráce,

— s ohledem na společné prohlášení přijaté na 10. summitu EU a Číny v Pekingu dne 28. listopadu 2007,

— s ohledem článek 45 jednacího řádu,

— s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj (A6-0080/2008),

A. vzhledem k tomu, že udržitelný rozvoj v Africe mohou významným způsobem posílit nebo ovlivnit opatření učiněná vznikajícími mocnostmi, např. Čínou,

B. vzhledem k tomu, že africké státy nesou hlavní odpovědnost za politické, sociální, hospodářské a environmentální dopady přítomnosti cizích státních příslušníků, zahraničních organizací a vlád na svém území,

C. vzhledem k tomu, že se EU i Čína zavázaly, že budou přispívat k míru, bezpečnosti a udržitelnému rozvoji v Africe,

D. vzhledem k tomu, že EU je největším poskytovatelem pomoci Africe a jejím největším obchodním partnerem; vzhledem k tomu, že Čína oznámila rozšíření hospodářské spolupráce a závazků na poskytování pomoci a že by se do roku 2010 mohla stát největším obchodním partnerem Afriky,

E. vzhledem k tomu, že strategie udržitelného rozvoje Afriky musí zajistit, aby zapojení neafrických subjektů neohrozilo rozvoj; vzhledem k tomu, že z tohoto důvodu je vytvoření pracovní skupiny AU pro strategická partnerství Afriky se vznikajícími mocnostmi vítaným krokem,

F. vzhledem k tomu, že jsou vítány iniciativy, které podporují dialog s Afrikou, jako jsou summity Číny a Afriky nebo EU a Afriky, FOCAC, partnerství EU-Afrika, projekt EU-Afrika pro podporu míru, energetiky a vodního hospodářství, partnerství EU-Afrika v oblasti infrastruktury, rozhovory vedené na základě dohody z Cotonou (9) a veškeré další rozhovory vedené mezi EU nebo Čínou a africkými organizacemi,

G. vzhledem k tomu, že v listopadu 2006 se v Pekingu uskutečnil 3. summit FOCAC a že na něm bylo přijato prohlášení o založení „nového typu strategických partnerství“ mezi Čínou a Afrikou; vzhledem k tomu, že tato spolupráce jednak čelí výzvě hospodářské globalizace a jednak prosazuje společný rozvoj, ale několik afrických států, které uznaly Tchaj-wan, z ní bylo vyloučeno,

H. vzhledem k tomu, že Čína má jako stálý člen Rady bezpečnosti OSN zvláštní odpovědnost za přínos celosvětovému míru a bezpečnosti; vzhledem k tomu, že EU vítá zapojení Číny do vícestranných rámců, jako jsou rámce pod záštitou OSN, MOP, MMF, SB, WTO a Kjótského protokolu,

I. vzhledem k tomu, že je EU odhodlána zvýšit do roku 2015 míru oficiální rozvojové pomoci (ODA) na 0,7 % HDP (0,56 % do roku 2010) a vyčlenit minimálně 50 % oficiální rozvojové pomoci EU pro Afriku; vzhledem k tomu, že oficiální rozvojová pomoc EU zahrnuje 20 miliard EUR pro subsaharskou Afriku z 10. Evropského rozvojového fondu (2008–2013); vzhledem k tomu, že EU vyčlenila 350 milionů EUR na africký mírový projekt a 5,6 miliardy EUR na partnerství EU-Afrika v oblasti infrastruktury na období 2008–2013; vzhledem k tomu, že EU se zásadním způsobem podílí na mezinárodních mírových misích v Africe, na Světovém fondu boje proti AIDS, tuberkulóze a malárii a jiných mezinárodních iniciativách, které se týkají rozvoje tohoto kontinentu,

J. vzhledem k tomu, že přítomnost Číny a její zájmy v Africe rostou; vzhledem k tomu, že se Čína v roce 2005 stala čistým poskytovatelem pomoci subsaharské Africe a od té doby ještě zvýšila své závazky pomoci tím, že slíbila zdvojnásobení své pomoci Africe do roku 2009 ve srovnání s rokem 2006; vzhledem k tomu, že se Čína zavázala založit Čínsko-africký rozvojový fond na podporu investic čínských podniků v Africe s rozpočtem 5 miliard USD,

K. vzhledem k tomu, že vystupování Číny jako dalšího alternativního poskytovatele finančních prostředků bere EU možnost ovlivňovat africké vlády a požadovat po nich provedení politických reforem,

L. vzhledem k tomu, že Čína v posledních 25 letech pozvedla 400 milionů svých obyvatel z extrémní chudoby, a má proto značné zkušenosti, které by mohly být užitečné pro africké země; vzhledem k tomu, že se však nyní v Číně vyskytují velké sociální a hospodářské nerovnosti a alarmující zhoršování životního prostředí, a přitom jsou nadále vážně omezována politická práva a základní svobody a že Čína nadále vykazuje nízké pracovní standardy a malou míru odpovědnosti veřejné správy,

M. vzhledem k tomu, že větší zapojení Číny do rozvojové spolupráce s africkými zeměmi je vítáno, zejména pomoc při stavbě nemocnic, školních budov a lepší dopravní infrastruktury,

N. vzhledem k tomu, že čínský hospodářský růst a oprávněný zájem na vlastním rozvoji vyvolává přirozenou potřebu přírodních zdrojů a zdrojů energie a jejich opatřování v rozvojových zemích, zejména v Africe,

O. vzhledem k tomu, že africké státy, které jsou bohaté na suroviny, dosahují díky poptávce Číny a jiných subjektů lepšího postavení na trhu,

P. vzhledem k tomu, že je žádoucí, aby angažování Číny v Africe nezahrnovalo pouze země zajímavé z hlediska energetické politiky, ale aby byla zvážena spolupráce se všemi africkými státy,

Q. zdůrazňuje, že za poslední čtyři roky Čína vykázala zhruba 40 % celkového růstu celosvětové poptávky po ropě; zdůrazňuje, že 30 % čínského dovozu surové ropy pochází z Afriky; zdůrazňuje, že závislost Číny na dovážené ropě, nerostných a dalších surovinách pravděpodobně nadále poroste a očekává se, že do roku 2010 bude dovážet 45 % ropy, kterou potřebuje; zdůrazňuje, že rostoucí poptávka po energii a touha rozšířit dovoz energie vedly Čínu k hledání dodavatelů ropy v afrických státech,

R. vzhledem k tomu, že se čínský dovoz ropy mezi lety 1995 a 2005 téměř zpětinásobil, a Čína se tak stala druhým největším světovým dovozcem ropy a dováží z Afriky stejné množství surovin jako EU; vzhledem k tomu, že CNPC (čínská státní ropná společnost) kontroluje odhadem 60 až 70 % súdánské ropné produkce; vzhledem k tomu, že v roce 2006 byla Angola největším dodavatelem ropy Číně; vzhledem k tomu, že Čína dováží již přibližně 28 % ropy a plynu ze subsaharské Afriky; vzhledem k tomu, že vývoz ropy z Afriky do Číny podle očekávání v následujících letech vzroste,

S. vzhledem k tomu, že využívání afrických přírodních zdrojů cizími zeměmi nebo zahraničními společnostmi může přinést rozvoj, ale může také vést k vyčerpání těchto zdrojů, ohrožení veřejné správy, zvýšení příležitostí ke korupci, zejména tam, kde je korupce již rozšířena, k prohloubení sociálních nerovností a problémů s makroekonomickou stabilitou a vzniku nebo zhoršení konfliktu, což by vážně ohrozilo zmírňování chudoby a udržitelný rozvoj,

T. vzhledem k tomu, že téměř 9 % dovozu do EU pochází z Afriky; z toho polovinu činí produkty pro energetiku, 23 % jsou průmyslové výrobky a 11 % jsou potraviny a zemědělské výrobky; vzhledem k tomu, že na Afriku připadá 8,3 % vývozu z EU, z toho s. 78 % týká strojírenství, chemických látek a průmyslových výrobků; vzhledem k tomu, že Jižní Afrika je největším obchodním partnerem EU (pro dovoz a vývoz); vzhledem k tomu, že objem obchodu EU s Afrikou se stále snižuje, ačkoliv EU zůstává jejím nejdůležitějším obchodním partnerem,

U. vzhledem k tomu, že je Evropská unie největším obchodním partnerem Číny a největším investorem v Číně, a vzhledem k tomu, že Čína je druhým největším obchodním partnerem Evropské unie; vzhledem k tomu, že dialog s Čínou o demokratických reformách, dodržování lidských práv a právním státu by neměl ustoupit obchodním a hospodářským vztahům,

V. vzhledem k tomu, že Čína zaznamenala v posledních několika letech bouřlivý hospodářský růst, v průměru o 9 % ročně, a stala se předním vývozcem; vzhledem k tomu, že opětovné objevení Číny jako významné světové ekonomiky zásadně změnilo současný stav obchodních toků a mezinárodních trhů; vzhledem k tomu, že pro udržení tohoto rozmachu se Čína stala čistým dovozcem ropy a řady dalších surovin a komodit a její poptávka způsobila velké zvýšení cen různých druhů nerostných surovin a zemědělských komodit,

W. vzhledem k tomu, že Čínská lidová republika má právo na legitimní hospodářskou soutěž s Evropskou unií a jejími členskými státy na mezinárodních trzích,

X. vzhledem k tomu, že rychlý hospodářský rozvoj Číny za posledních dvacet let měl významný vliv na obchodní a hospodářské vztahy mezi EU a Čínou obecně: celkový objem obousměrného obchodu se od roku 1978 zvýšil více než šedesátinásobně a v roce 2005 měl hodnotu 210 miliard EUR; EU se posunula od přebytku obchodní bilance na začátku 80. let ke schodku ve výši 106 miliard EUR v roce 2005, což je její nevyšší schodek obchodní bilance s jakýmkoliv obchodním partnerem, a Čína je nyní po USA druhým největším obchodním partnerem EU; v roce 2000 uzavřela EU s Čínou dvoustrannou dohodu o přístupu na trh, která byla zásadním milníkem v procesu přistoupení Číny k WTO, a toto přistoupení změnilo v mnoha směrech schémata světového obchodování,

Y. vzhledem k tomu, že 3,6 % čínského dovozu pochází z Afriky a že do Afriky plyne 2,8 % čínského vývozu; vzhledem k tomu, že hodnota čínského obchodu s Afrikou se zvýšila ze 2 miliard USD v roce 1999 na zhruba 39,7 miliard USD v roce 2005; vzhledem k tomu, že Čína je v současné době třetím nejdůležitějším obchodním partnerem Afriky; vzhledem k tomu, že Afrika se zcela zřejmě stává pro Čínu novou ekonomickou oblastí, v níž se velmi účinně propojuje strategie pomoci za ropu s nástroji zahraniční politiky,

Z. vzhledem k tomu, že objem obchodu mezi Afrikou a Čínou vzrostl odhadem ze 4 miliard USD v roce 1995 na 55 miliard USD v roce 2006 a cílem Číny je dosáhnout 100 miliard USD do roku 2010; vzhledem k tomu, že v květnu 2007 čínská Exim Bank oznámila záměr poskytnout v průběhu následujících tří let 20 miliard USD na financování obchodu a infrastruktury v Africe; vzhledem k tomu, že se Čína v průběhu následujících tří let zavázala poskytnout Africe 3 miliardy USD na zvýhodněné půjčky a 2 miliardy USD na zvýhodněné nákupní úvěry; vzhledem k tomu, že Čína přislíbila další otevírání svých trhů Africe tím, že zvýší ze 190 na více než 440 počet položek vyvážených do Číny s nulovým clem z nejméně rozvinutých zemí Afriky, které mají diplomatické vztahy s Čínou, a že v Africe v průběhu následujících tří let vytvoří tři až pět zón obchodní a hospodářské spolupráce,

AA. vzhledem k tomu, že členství ve WTO s sebou přináší řadu práv a povinností jak pro Evropskou unii, tak pro Čínu; vzhledem k tomu, že řada těchto závazků stále ještě nebyla čínskou stranou řádně splněna,

AB. vzhledem k tomu, že čínskou účast v Africe je nutno vnímat nejen z pohledu zajištění dodávek energie a surovin, ale také z pohledu zajištění dodávek potravin, neboť tato země v budoucnosti počítá s nárůstem dovozu potravin,

AC. vzhledem k tomu, že budoucí vztahy EU s Afrikou budou záviset na úspěchu či neúspěchu dohod o hospodářském partnerství,

AD. vzhledem k tomu, že Čína poskytuje africkým zemím místo rozvojové pomoci půjčky s rizikem vytvoření vysokého stupně jejich zadlužení,

AE. vzhledem k tomu, že díky čínským aktivitám opět nabývá na významu otázka zlepšování a financování infrastruktury v Africe,

AF. vzhledem k tomu, že podle údajů OECD je 50 % veřejných projektů v Africe prováděno čínskými smluvními partnery; vzhledem k tomu, že na čínských projektech v Africe jsou často zaměstnáváni především čínští pracovníci,

AG. vzhledem k tomu, že Čína nasazováním vlastních pracovníků v Africe zajišťuje čínským obchodníkům dlouhodobý přístup na africký trh a ovlivňuje tímto způsobem africké ekonomiky,

AH. vzhledem k tomu, že i čínským subjektům musí záležet na tom, aby pro své investice v upadajících ekonomikách získaly určitou míru jistoty pro investory a právní jistoty prostřednictvím podpory řádné správy věcí veřejných,

AI. vzhledem k tomu, že státem vlastněné čínské společnosti mohou při investování v Africe podstupovat velká rizika; vzhledem k tomu, že čínská energetická společnost CNOOC Ltd. ohlásila odkoupení 45 % účasti v pobřežním ropném nalezišti v Nigérii za 2 270 000 000 USD,

AJ. vzhledem k tomu, že v roce 2007 Čína založila společnost China Investment Corporation Ltd. s majetkem 200 000 000 000 USD, která je v současnosti šestým největším státním investičním fondem na světě,

AK. vzhledem k tomu, že Čína již je, nebo se velmi brzy stane, zemí vypouštějící nejvíce oxidu uhličitého (CO2) na světě a že čínské obyvatelstvo je přímou obětí těchto emisí; vzhledem k tomu, že EU také patří k největším emisorům CO2 na světě a že evropské obyvatelstvo je také vystaveno vlivu těchto emisí; vzhledem k tomu, že závazky přijaté na summitu G8+5 konaném v Heiligendammu v roce 2007 zahrnují orientační cíl snížení emisí o 50 % do roku 2050, a vzhledem k tomu, že EU a Čína stanovily další cíle pro snížení emisí a pro obnovitelné energie; vzhledem k tomu, že Afrika je světadílem, který bude podle předpovědí nejvíce postižen zhoršováním životního prostředí, odlesňováním a změnou klimatu,

AL. vzhledem k tomu, že je nutno ocenit přistoupení Číny ke Kjótskému protokolu a k Úmluvě o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES); vzhledem k tomu, že Čína má cenné odborné znalosti o boji proti odlesňování a dezertifikaci,

AM. vzhledem k tomu, že se odhaduje, že více než polovina těžby dřeva, zejména ve zvlášť zranitelných oblastech včetně střední Afriky, je nelegální; vzhledem k tomu, že se Číně přičítá největší odpovědnost za současný nárůst nelegální těžby dřeva ve světě; vzhledem k tomu, že například 90 % vývozu dřeva z Rovníkové Guiney do Číny je podle odhadů nelegálních,

AN. vzhledem k tomu, že Čína prohlašuje „pět zásad mírového soužití“ za základní kámen své „nezávislé zahraniční mírové politiky“, založené na koncepci „nevměšování“, která není neutrální, jak je to vnímáno v afrických zemích, kde jsou vyjadřovány kritické postoje vůči Číně nebo dokonce protičínské nálady; vzhledem k tomu, že došlo k napadení, únosu nebo zavraždění čínských pracovníků v ropném a těžebním průmyslu v Zambii, Nigérii a Etiopii; vzhledem k tomu, že Čína chce mít pověst odpovědné globální mocnosti a že je třeba ocenit její zásluhu na tom, že súdánská vláda přijala společné jednotky OSN a AU v Dárfúru; vzhledem k tomu, že Čína může jakožto stálý člen Rady bezpečnosti hrát klíčovou roli v předcházení konfliktům, jejich urovnávání a řešení,

AO. vzhledem k tomu, že Čína přes pokrok v oblasti některých sociálních a hospodářských práv a svobod nadále nedodržuje základní lidská práva, včetně práva na život a na spravedlivý soud a na svobodu projevu a sdružování, a další sociální, hospodářská a kulturní práva, včetně pracovních práv; vzhledem k tomu, že nedodržování lidských práv je zvlášť patrné ve vztahu k obyvatelům Tibetu; vzhledem k tomu, že to má vliv na pověst a aktivity Číny v zahraničí, zejména v Africe, kde rozvoj a řádná správa věcí veřejných nemohou dosáhnout pokroku bez demokratické odpovědnosti, dodržování lidských práv a právního státu,

AP. vzhledem k tomu, že je nutné ocenit, že Čína splnila minimální požadavky Kimberleyského certifikačního procesu pro mezinárodní obchod s neopracovanými diamanty a že vypracovala pokyny pro odpovědné chování dřevařských podniků,

AQ. vzhledem k tomu, že by se mělo ocenit, že Čína ratifikovala Úmluvu OSN proti korupci, ačkoli korupce nadále v Číně zůstává vážným problémem, který zásadním způsobem ovlivňuje schopnost splnit na úrovni provincií a na místní úrovni politické cíle a standardy stanovené centrální vládou; vzhledem k tomu, že tato praxe má dopad na africké země, ve kterých Čína a čínské podniky investují, neboť často podporuje korupci a pomáhá zkorumpovaným vládám obohacovat se a setrvávat u moci, a tím ohrožuje řádnou správu věcí veřejných, odpovědnost a právní stát, vzhledem k tomu, že přísné dodržování Úmluvy OSN proti korupci je nezbytné pro prosazování řádné správy věcí veřejných, odpovědnosti a právního státu,

AR. vzhledem k tomu, že evropští, čínští a další vývozci zbraní podporují ozbrojené konflikty v Africe, a tak vážně ohrožují tamní rozvoj; vzhledem k tomu, že členské státy zatím nejsou právně vázány Kodexem chování Evropské unie o vývozu zbraní a že vykonávají nedostatečnou kontrolu nad nelegálním vývozem zbraní do Afriky nebo nelegálním tranzitem zbraní přes Afriku,

AS. vzhledem k tomu, že Čína nese zvláštní odpovědnost jako jeden z největších světových vývozců zbraní a jako stálý člen Rady bezpečnosti OSN,

AT. vzhledem k tomu, že vývoz čínských konvenčních zbraní a ručních palných a lehkých zbraní není dostatečně průhledný; vzhledem k tomu, že organizace Amnesty International nedávno kritizovala Čínu za „nebezpečně tolerantní“ přístup k vývozu zbraní; vzhledem k tomu, že Čína je odpovědná za přesun velkého množství zbraní do zemí s přetrvávajícím konfliktem, a to dokonce porušováním embarga OSN vůči Dárfúru, Libérii a Konžské demokratické republice,

AU. vzhledem k tomu, že je nutné ocenit Čínu za to, že je druhým největším poskytovatelem mírových jednotek OSN ze stálých členů Rady bezpečnosti a že již zapojila přes 3 000 jednotek do mírových misí v Africe,

1. zdůrazňuje, že je potřeba posílit dopad politik EU v Africe, konkrétně tím, že se zajistí splnění slibů a závazků; v této souvislosti zdůrazňuje, že Lisabonská smlouva má význam pro vyšší efektivitu a jednotnost v EU ve vnějších vztazích, přičemž budou náležitě zohledněny rozvojové zájmy a politiky;

2. naléhavě vyzývá EU, aby vyvinula jednotnou strategii, kterou bude reagovat na nové výzvy v souvislosti s novými dárci pomoci Africe, jako je Čína, a jejíž součástí bude koordinovaný přístup jednotlivých členských států a orgánů EU; zdůrazňuje, že tato reakce nesmí usilovat o napodobení postupů a cílů Číny, protože takový krok by nutně nemusel být slučitelný s hodnotami, zásadami a dlouhodobými zájmy EU; poznamenává, že tato reakce by měla být začleněna do dialogu mezi EU a AU a do vztahů se všemi africkými partnery; zdůrazňuje, že by EU měla s Čínou zahájit dialog v oblasti rozvojové politiky, aby došlo k vzájemné diskusi o postupech a cílech, avšak že EU musí nadále trvat na svém vlastním přístupu k rozvojové spolupráci;

3. naléhavě vyzývá EU, aby si své vysoké nároky na podporu řádné správy věcí veřejných a na dodržování lidských práv zachovala i v konkurenci s jinými dárcovskými státy; vyzývá Evropskou unii, aby se vůči této konkurenci vymezila kvalitnější nabídkou, jako je například budování modernějších a ke klimatu šetrnějších výrobních závodů na zpracování surovin v zemi původu a zaměstnávání a vzdělávání místních pracovních sil; poznamenává, že vypracování těchto nabídek by mělo být také začleněno do dialogu mezi EU a AU a do vztahů se všemi africkými partnery, zejména při provádění společné strategie EU-Afrika a jejího akčního plánu;

4. vítá ochotu Číny k praktické spolupráci s africkými zeměmi, aniž by s nimi jednala povýšeně; připomíná, že taková spolupráce má pragmatickou povahu; lituje v tomto ohledu skutečnosti, že Čína spolupracuje s represivními režimy v Africe; zdůrazňuje, že by bylo vhodné, aby součástí spolupráce byly politické podmínky, a že by lidská práva a ekologické normy měly hrát větší roli;

5. vyzývá EU a Čínu, aby, kdykoli to bude možné, diskutovaly, rozvíjely a utvářely své strategie týkající se Afriky ve snaze odpovědně usilovat o podporu udržitelného rozvoje a plnění rozvojových cílů tisíciletí; zdůrazňuje význam konstruktivního dialogu v mnohostranném rámci se všemi příslušnými subjekty na africkém kontinentu, zejména s AU a NEPAD; vyzývá v této souvislosti EU, aby zajistila, že se do Fóra afrického partnerství zapojí všichni hlavní dárci a investoři, zejména Čína;

6. naléhavě vyzývá EU a Čínu, aby zvýšily svou podporu novému partnerství pro rozvoj Afriky (NEPAD) jako hybné síle strategie udržitelného rozvoje Afriky a aby rovněž podpořily africké regionální organizace, AU, Panafrický parlament a parlamenty a vlády afrických zemí v upevňování jejich vedoucího postavení a vlastní odpovědnosti v souvislosti s touto strategií; vyzývá EU, aby pomohla posílit schopnost Afriky zajistit jednotnost dárců a investorů a zaručit, že zahraniční investice posilují trvale udržitelný rozvoj;

7. zdůrazňuje svou ochotu zapojit se do dialogu se Všečínským shromážděním lidových zástupců, Panafrickým parlamentem a parlamenty afrických zemí, který by se zaměřil na podporu udržitelného rozvoje a posílení schopností kontroly;

8. vyzývá EU, aby vybídla Čínu k tomu, aby jako stálý člen Rady bezpečnosti OSN dostála své odpovědnosti, včetně „odpovědnosti chránit“, a uznala, že přítomnost Číny v Africe sama o sobě bez ohledu na záměry jakékoli „politiky nezasahování“ má skutečný dopad na hostitelské země, včetně dopadu politického;

9. vyzývá EU, aby při svých úvahách o vlivu Číny v Africe zohlednila názory vyjádřené africkými státy a Africkou unií; zdůrazňuje, že by se EU měla vyhnout zobecňování, pokud jde o úlohu Číny, měla by vůči Číně zaujmout otevřený a konstruktivní přístup a neměla by se pokoušet jí vnucovat evropské vzory a názory;

Udržitelný rozvoj

10. vyzývá EU, aby pokračovala v dialogu mezi Afrikou, EU a Čínou k vzájemnému prospěchu založenému na potřebách Afriky a v zájmu afrických zemí a obyvatel, s cílem zlepšit účinnost a soudržnost rozvojové spolupráce, prozkoumat konkrétní možnosti spolupráce, podpořit partnerství a zamezit jednání na vlastní pěst; navrhuje, aby EU, AU a Čína zřídily stálou konzultační skupinu na podporu soudržnosti a větší účinnosti svých různých činností v rámci rozvojové spolupráce; vyzývá EU, Čínu a Afriku, aby zavedly globální rámec pro konkrétní operační projekty zaměřené na společné problémy, jako je přizpůsobování změně klimatu, obnovitelné energie, zemědělství, vodní hospodářství a zdraví;

11. vyzývá EU a členské státy, aby posílily své vztahy s africkými zeměmi tím, že budou plnit své závazky pomoci a učiní úsilí o dosažení rozvojových cílů tisíciletí svou prioritou; vítá navýšení pomoci ES o 6 % a pomoci poskytované 15 členskými státy v roce 2006 o 2,9 % ve srovnání s předchozím rokem, avšak vyjadřuje politování nad tím, že ODA 15 členských států všem oblastem poklesla, vyjádřeno poměrem k HND, z 0,44 % ODA/HND v roce 2005 na 0,43 % ODA/HND v roce 2006; vyjadřuje také politování nad tím, že čtyři členské státy nesplnily svůj individuální cíl 0,33 % HND v roce 2006 a ještě více členských států by jej nesplnilo, kdyby se od částek ODA odečetlo odpuštění dluhu a další položky, které nejsou součástí dostupných finančních prostředků pro rozvojové země;

12. připomíná, že konečným cílem jakékoli rozvojové politiky, ať už je prováděna EU nebo Čínou, by mělo být snižování a vymycování chudoby;

13. vyzývá EU, aby posílila závazky k nevázané pomoci a vybídla Čínu k poskytování nevázané pomoci africkým partnerům, čímž se zajistí, že hospodářské podmínky spojené s mezinárodními dary nebo půjčkami nebudou bránit udržitelnému rozvoji; v této souvislosti naléhavě žádá EU, aby zapojila Čínu do rozvoje místního afrického trhu práce, místo aby z Číny proudily tisíce čínských dělníků;

14. vyzývá EU, aby vybídla Čínu k využití jejích odborných znalostí v oblasti zdravotnictví k podpoře iniciativ zaměřených na zlepšení veřejného zdravotnictví v Africe ve snaze zajistit udržitelný rozvoj a podporovat iniciativy zaměřené na boj proti pandemiím souvisejícím s chudobou, jež Afriku sužují, zejména na boj s HIV/AIDS, malárií a tuberkulózou;

15. vyzývá EU, aby v rámci Výboru pro rozvojovou pomoc OECD zahájila konstruktivní dialog s novými dárci, kteří nejsou členy Výboru pro rozvojovou pomoc, včetně Číny, ve snaze vybídnout je k přijetí pravidel a standardů tohoto výboru nebo podobných kodexů a k dodržování zásad Pařížské deklarace o účinnosti pomoci;

16. naléhavě žádá EU, aby Čínu vybídla k vytvoření zvláštního orgánu pro pomoc, jehož cílem by bylo zvýšit odborné znalosti a nezávislost čínské pomoci, a k přijetí závazku transparentního podávání zpráv o sestavování rozpočtu poskytování pomoci; vyzývá EU, aby Číně pomohla v rozvoji těchto odborných znalostí, pokud o to bude požádána;

17. vybízí EU a africké země, aby vyzvaly čínské zástupce k účasti na dvoustranných a mnohostranných setkáních věnovaných koordinaci poskytování pomoci;

18. vyzývá EU, aby vybídla Čínu k účasti na řešení problémů spojených s demografickou situací v Africe; v této souvislosti zdůrazňuje skutečnost, že v mnohých částech Afriky je míra růstu populace vyšší než míra hospodářského růstu a že opatření na změnu této situace zahrnují zlepšení sexuálního a reprodukčního zdraví, které bylo zmíněno ve zprávě OSN z Mezinárodní konference o populaci a rozvoji z roku 1994;

19. zdůrazňuje, že mezinárodní rozvojová partnerství se musí orientovat na jednotlivce, neboť trvale udržitelný rozvoj je možný pouze za předpokladu posílení občanské společnosti; zdůrazňuje, že ženy, menšiny a ohrožené skupiny by se měly zvláště podporovat a cenit jako klíčové hybné síly rozvoje a že svoboda shromažďování a svobodné a pluralitní sdělovací prostředky jsou základními podmínkami rozvoje a mezinárodní rozvojová partnerství je musí podporovat;

20. vyzývá EU a členské státy, aby přítomností vysokých evropských vládních představitelů, jejich návštěvami a zapojením do dialogu dosáhly v Africe a EU větší publicity;

Energie a přírodní zdroje

21. domnívá se, že by vzhledem k angažování Číny v Africe měla spolupráce s Afrikou v oblasti vnější energetické politiky EU nabýt většího významu; přeje si aktivnější spolupráci v oblasti energetické politiky mezi Afrikou a EU;

22. uznává význam transparentního hospodaření s přírodními zdroji pro mobilizaci příjmů, které jsou klíčové pro rozvoj a snižování chudoby, zajištění stability dodávek a zamezení konfliktů v souvislosti se zdroji a nestability v zemích bohatých na zdroje; vyzývá EU, aby vybídla africké země bohaté na zdroje k dodržování zásad iniciativy pro transparentnost těžebního průmyslu (EITI) tím, že této iniciativě budou poskytovat zvýšenou politickou, finanční a technickou podporu s cílem umožnit občanské společnosti svobodně a účinně se této iniciativy účastnit; naléhavě vyzývá EU, aby zahájila aktivní jednání s čínskou vládou a čínskými společnostmi a vybídla je k podpoře iniciativy EITI; vyzývá EU, aby prosazovala rozšíření působnosti iniciativy EITI na další přírodní zdroje, např. dřevo, a na příjmy vlád z půjček zajištěných zdroji;

23. považuje za zcela nezbytné, aby EU vyzvala všechny politické síly a mezinárodní investory působící v Africe, aby důsledně dodržovali sociální a ekologická ochranná pravidla stanovená pro těžební průmysl v roce 2002 Světovou bankou;

24. vyzývá EU, aby aktivně podporovala transparentnost nejen při výběru příjmů, ale i v oblasti využití příjmů z přírodních zdrojů tím, že bude podporovat iniciativy na zvýšení transparentnosti rozpočtů afrických zemí; naléhavě vyzývá EU, aby podporovala „odpovědné poskytování půjček“ všemi dárci, které by spočívalo v tom, že země bohaté na zdroje, u nichž se v minulosti vyskytly problémy se špatnou správou věcí veřejných a s korupcí, by pro obdržení nehumanitární pomoci musely podniknout konkrétní opatření k zajištění transparentnější správy příjmů; vyzývá EU, aby články 96 a 97 dohody z Cotonou uplatňovala důsledněji vůči zemím bohatým na zdroje a aby současně zahájila dialog s Čínou a dalšími dárci ve snaze zvýšit souhlasným postupem účinnost příslušných opatření; zdůrazňuje, že by EU měla jít příkladem a učinit ze svých rozvojových programů a projektů vzor transparentnosti a řádné správy věcí veřejných;

25. naléhavě žádá EU, aby se zasadila o přísnější mezinárodní kontroly nelegálního obchodování se dřevem a slonovinou; vyzývá EU, aby prosazovala zásady uvedené v akčním plánu pro vymahatelnost práva, správu a obchod v lesnictví (FLEGT) a vybídla Čínu k přijetí podobných zásad pro její dovoz dřeva z Afriky, aby se zamezilo nelegálnímu obchodu se dřevem a podporovalo se udržitelné lesní hospodářství; vyzývá Komisi, aby brzy předložila návrhy na zákaz veškerého dovozu dřeva pocházejícího z nelegálních zdrojů a výrobků z tohoto dřeva do EU ve snaze odradit Čínu od využívání nelegálně těženého afrického dřeva k výrobě nábytku, který vyváží; vybízí Komisi, aby rozšířila jednání o dobrovolných dohodách o partnerství se třetími zeměmi vyzývá EU, aby podporovala posilování podobných iniciativ, jako je africký a asijský akční plán FLEGT;

26. vyzývá EU, aby se zasazovala o to, aby uzavírané mezinárodní smlouvy o těžbě nebo průzkumu zdrojů energie obsahovaly ustanovení o transparentnosti udělování licencí a smluvní podmínky, které určují finanční toky vládám, a ustanovení o investování podílu ze zisku do rozvoje místních společenství;

27. vyzývá EU a Čínu, aby řešily problém zakázaného obchodování s přírodními zdroji společnou akcí, která by měla zahrnovat dohodnutou definici „konfliktních zdrojů“ a ustanovení mezinárodní skupiny expertů s úkolem vyvinout mnohostranné přístupy k řešení této otázky;

28. vyzývá EU a Čínu, aby více investovaly do obnovitelných energií jako způsobu, jak řešit zhoršování životního prostředí a změnu klimatu, a způsobu předcházení konfliktům spojeným s nedostatkem zdrojů, jako je ropa;

Obchod, investice a infrastruktura

29. poukazuje na to, že diverzifikace obchodu je obecně rozhodujícím faktorem toho, aby bylo ve všech afrických státech dosaženo spolehlivého hospodářského růstu; zdůrazňuje, že čínský vývoz výrobků do Afriky by neměl bránit rozvoji afrického průmyslu ani narušovat jeho konkurenceschopnost;

30. vyzývá EU a Čínu, aby umožnily Africe vymanit se ze „surovinové pasti“ a přeměnit se z oblasti dodávající suroviny na oblast, která suroviny zpracovává a která poskytuje služby; v této souvislosti naléhá na EU, aby povzbudila všechny zúčastněné strany, jmenovitě členské státy a nové dárce, jako je Čína, aby diverzifikovaly obchod a investice, převedly na Afričany technologie, posílily pravidla mezinárodního spravedlivého obchodu, rozšířily přístup afrických výrobků na světové trhy, snížily cla na zpracované výrobky pocházející z Afriky, podporovaly rozvoj soukromého sektoru a jeho přístup k finančním prostředkům, podporovaly zjednodušení obchodu i regionální integraci v Africe a usnadňovaly toky finančních prostředků poukázaných osobami, jež jsou africkými rezidenty;

31. vyzývá EU, aby rozšířila svůj hospodářský vliv na rozvoj Afriky prostřednictvím reformy své vlastní společné zemědělské politiky a usnadněním přístupu afrických výrobků na trh EU; vyzývá EU a Čínu, aby při reformách vlastní zemědělské politiky více zohlednily rozvojové možnosti afrického odvětví zemědělství, usnadnily dovoz zemědělských výrobků z Afriky a při zemědělských vývozech přísně dbaly na to, aby neohrozily rozvoj zemědělské produkce v Africe, která zajišťuje výživu a zaměstnanost obyvatelstva;

32. vyzývá EU a Čínu, aby se více zasazovaly o spravedlivý mezinárodní obchod s cílem dosáhnout soudržnosti obchodních a rozvojových politik, výrazně zvýšit podíl výrobců a zaměstnanců na zisku z celosvětového obchodu se zbožím, rozšířit přístup afrických výrobků na světové trhy a snížit dovozní cla na zpracované výrobky pocházející z Afriky; vyzývá vládu Čínské lidové republiky a Evropskou unii, aby vytvořily vývozní strategii, která nebude bránit výrobě zboží v Africe za ekologicky a sociálně udržitelných podmínek;

33. vyzývá Čínu, aby při poskytování půjček zohlednila události, které vedly ke vzniku dluhové krize mnoha rozvojových zemí, a aby neopakovala dřívější chyby poskytovatelů půjček;

34. vítá skutečnost, že Čína podnikla kroky ke zlepšení sociálněprávních předpisů a práv pracovníků od 1. ledna 2008 jako výsledek tlaku WTO a mezinárodního veřejného mínění, a zdůrazňuje, že přísnější sociálněprávní předpisy v Číně by měly mít pozitivní dopad na způsob angažovanosti Číny v Africe;

35. zdůrazňuje, že je nezbytné, aby si Afrika vyvinula svou vlastní strategii vůči Číně; konstatuje, že taková strategie je velmi důležitá pro posílení vzájemné povahy obchodních vztahů mezi Čínou a Afrikou; zdůrazňuje, že se tato strategie musí zaměřit na větší zapojení afrických pracovníků do čínských projektů v Africe, větší ochotu na straně Číny k přenosu technologií a lepší přístup na čínské trhy pro typicky africké vývozní komodity, jako je káva, kakao a výrobky z kůže;

36. doporučuje Komisi, aby při probíhajících jednáních s Čínou ve věci nové části dohody o partnerství a spolupráci věnované obchodu trvala na závazné formulaci, pokud jde o základní pracovní normy Mezinárodní organizace práce, sociální a ekologickou odpovědnost podniků, ustanovení proti sociálnímu a ekologickému dumpingu, doporučení Mezinárodní organizace práce pro důstojnou práci, a zastávala požadavky vycházející z mezinárodních úmluv o lidských právech;

37. zdůrazňuje význam využívání místní pracovní síly za spravedlivých finančních podmínek při realizaci investic do infrastruktury a nových podniků; naléhavě žádá větší zapojení do kvalifikace zaměstnanců v rámci stipendií a cirkulační migrace; požaduje opatření na větší zapojení zčásti vysoce kvalifikovaných členů africké diaspory do tohoto procesu a usnadnění převodů finančních prostředků Afričanů žijících v zahraničí do Afriky;

38. uvědomuje si velmi dobře pozitivní úlohu, jakou obecně hrají informační a komunikační technologie v podpoře růstu, konkurenceschopnosti a tvorby pracovních míst; doporučuje Komisi, aby sladila stávající africké a evropské programy se silnějším důrazem na budování takových kapacit informačních a komunikačních technologií pro malé a střední podniky prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, které zajistí, aby byly vytvářeny instituce a politiky s cílem usnadnit investice, inovace a přenos technologií;

39. vyzývá EU a Čínu, aby podporovaly AU a NEPAD při vypracovávání posouzení dopadů zahraničních investičních projektů v Africe na životní prostředí a při vyhodnocování růstu s potenciálním přínosem pro chudé obyvatele, jež je s nimi spojen, a to zejména v oblasti energií a infrastruktury, stejně jako při práci na transparentnějším systému udělování zakázek a veřejných výdajů; zdůrazňuje význam dlouhodobého plánování veřejných výdajů ze strany afrických zemí v souvislosti se zisky pocházejícími z nedávného nárůstu cen komodit, z příjmů z energetického průzkumu a z toků zahraničních investic a doporučuje Evropské unii a Číně, aby za tímto účelem cíleně podporovaly vytváření přiměřených správních kapacit;

40. vyzývá EU, aby se zapojila do společných projektů s Čínou v Africe, zejména v oblasti energetického průzkumu, přepravy a infrastruktury, s cílem vytvořit s AU a NEPAD společný soubor pravidel pro zapojování a investice;

41. žádá EU a Čínu, aby investovaly do vzdělávání a odborné přípravy v Africe, neboť kvalifikovaní pracovníci jsou pilířem nezávislejšího rozvoje;

42. vyzývá EU, aby překročila rámec stávajícího obchodního fóra mezi EU a Afrikou a vytvořila jednotný akční plán pro podporu a diversifikaci evropských investic v Africe;

43. uznává, že evropské hospodářské investice jsou v Africe v konkurenční nevýhodě vzhledem k otevřenému či skrytému dotování čínských projektů a nabídek učiněných čínskou vládou (nebo státními podniky), k vyšším nákladům vzniklým v důsledku sociálních a ekonomických norem, které čínští konkurenti neuplatňují, k vázané pomoci ze strany Číny, která evropským společnostem neumožňuje připojit se k projektům financovaným z čínské pomoci, a vzhledem k omezenému přístupu evropských společností k nástrojům financování a krytí investičního rizika;

Životní prostředí

44. upozorňuje na vliv, jaký má přítomnost Číny v Africe na životní prostředí; naléhavě žádá Čínu, aby jednala jako odpovědný správce životního prostředí jak v Číně, tak v Africe;

45. vyzývá EU, aby vybízela čínské exportní úvěrové agentury včetně Exim Bank k systematickému posuzování dopadů, které africké projekty v oblasti infrastruktury, jako jsou přehrady, silnice a doly, mají na životní prostředí;

46. vítá iniciativu Komise založit globální alianci pro změnu klimatu s nejméně rozvinutými zeměmi a malými ostrovními rozvojovými státy, která bude konkrétně posilovat spolupráci v oblasti přizpůsobování změně klimatu; žádá EU, aby vyzvala Čínu k účasti na klíčových oblastech pracovního plánu aliance, jako je dialog o snižování rizika katastrof a o rozvoji šetrném ke klimatu, což jsou zásadní oblasti spolupráce, vzhledem k postavení Číny jako hlavního dárce a investora v Africe, který často investuje do rozsáhlých projektů infrastruktury, jež bývají zvláště citlivé na změnu klimatu;

47. požaduje, aby se věnovalo více finančních prostředků na přizpůsobování změně klimatu v souladu se systémem, ve kterém povinnost přispívat závisí jak na dřívějších emisích, tak na hospodářské kapacitě, a kde se finanční prostředky neodčerpávají ze stávajících rozpočtů pomoci; v této souvislosti naléhavě žádá EU, aby prosazovala větší koordinovanou a doplňkovou mezinárodní činnost, pokud jde o poskytování finančních zdrojů a investic na podporu zmírňujících a adaptačních opatření v Africe, zejména v podobě lepšího přístupu k přiměřeným, předvídatelným a udržitelným finančním zdrojům, finanční a technické podpoře určené na budování kapacit pro posuzování nákladů na přizpůsobení, které by pomohly stanovit finanční nároky na přizpůsobení, a poskytování nových a dodatečných zdrojů, včetně oficiálního a zvýhodněného financování; naléhavé žádá, aby byly veškeré finanční prostředky dostupné při minimálním zapojení administrativního aparátu; trvá na účinném sledování dosažených výsledků;

48. vyzývá EU, aby se zapojila do mnohostranných diskusí s členskými státy AU a s Čínou i s občanskou společností o globálních hrozbách souvisejících se zhoršováním životního prostředí a se změnou klimatu a aby prosazovala závazky dohody o balijském akčním plánu, uzavřené na 13. schůzce Konference stran (COP-13) na Bali dne 15. prosince 2007, pro období po roce 2012;

49. vyzývá EU, aby zaujala vedoucí místo ve zmírňování dopadů změny klimatu zavedením intenzivního programu poskytujícího rozsáhlou finanční podporu nad rámec stávajících rozpočtových položek pro vývoj a uplatňování ekologických energetických technologií jak v rozvíjejících se ekonomikách, tak v rozvojových zemích, ovšem při uznání jejich rozdílných potřeb; konkrétně vyzývá EU, aby poskytla finanční prostředky na umožnění přesunu levných, ekologických technologií do afrických zemí; uznává, že zvýšené financování přesunu technologií je klíčovým krokem k tomu, aby bylo do roku 2009 dosaženo dohody o globálním rámci pro změnu klimatu pro období po roce 2012;

50. naléhavě žádá EU a Čínu, aby v souladu s dohodou o balijském akčním plánu zajistily, že jejich projekty v Africe, zejména hledání nových zdrojů energie, budou environmentálně udržitelné a slučitelné s balijským akčním plánem;

51. uznává podíl západního obchodu a spotřeby na odpovědnosti za rostoucí poptávku Číny po přírodních zdrojích v Africe a za zvýšené emise CO2 v rozvojových zemích jako důsledek „outsourcingu“ znečišťujícího průmyslu; vyzývá EU, aby se začala zabývat otázkou spravedlnosti v oblasti obchodování a klimatu jako součástí agendy třístranné spolupráce s Čínou a Afrikou; vyzývá také EU, aby posílila opatření na podporu sociálně a ekologicky odpovědné spotřeby (včetně uvádění údajů na produktech o dopadech na životní prostředí v průběhu jejich celého životního cyklu, od čerpání přírodních zdrojů až po výrobu a přepravu);

52. naléhavě žádá EU, aby prosazovala větší mezinárodní spolupráci, zejména s Čínou, aby podporovala urychlené provedení adaptačních opatření, zejména prostřednictvím posuzování zranitelnosti, stanovování prioritních opatření, posuzování finančních potřeb, budování kapacity a strategií reakce, integrace adaptačních opatření do odvětvového a vnitrostátního plánování, zvláštních projektů a programů, prostředků pro vytváření pobídek k provádění adaptačních opatření a jiných způsobů, jak umožnit rozvoj pružně reagující na změny klimatu, přičemž je třeba zohledňovat naléhavé a okamžité potřeby rozvojových zemí, které jsou citlivé na nepříznivé účinky změny klimatu, jako jsou africké země, které obzvláště trpí suchem, dezertifikací a záplavami;

53. vyzývá EU, aby posílila dialog s Afrikou a Čínou a aby vytvořila společné přístupy k řešení globálních problémů životního prostředí, jako je odlesňování, dezertifikace a fragmentace, úbytek nebo ztráta biologické rozmanitosti a úrodnosti půdy, stejně jako znečištění vody a ovzduší; vyzývá EU, aby podporovala energetickou účinnost, zelené technologie, řízení rizik a kapacity pro včasné varování a odpovědnou industrializaci a spotřebu;

Řádná správa věcí veřejných a lidská práva

54. naléhavě žádá čínské orgány, aby ve svých vztazích s Afrikou respektovaly zásady demokracie, řádné správy věcí veřejných a lidských práv;

55. vyzývá EU, aby ve vztazích s těmi africkými vládami, které maří fungování demokracie a porušují lidská práva, jednala v souladu se svými hodnotami, zásadami a závazky podle dohody z Cotonou a neumožnila jim kontrolu nad pomocí, rozpočtovou podporou či investicemi; naléhá na EU, aby zajistila, že v takovýchto případech bude humanitární i jiná pomoc poskytována prostřednictvím místních organizací občanské společnosti, a aby napomáhala posilování kapacit těchto organizací; vyzývá EU, aby naléhala na ostatní velké dárce vázané mezinárodními úmluvami, pakty a nástroji OSN v oblasti lidských práv, jako je např. Čína, aby jednali obdobně;

56. zdůrazňuje, že bez ohledu na důležitost zásad, jako jsou svrchovanost, vlastní odpovědnost a přizpůsobení, ničím nepodmíněné čínské investice v těch afrických zemích, jež jsou špatně spravovány despotickými režimy, přispívají k dalšímu porušování lidských práv a dále brzdí demokratický pokrok a brání uznávání řádné správy věcí veřejných, včetně právního státu a kontroly korupce; v této souvislosti zdůrazňuje, že je důležité, aby EU více podporovala vlády, instituce a subjekty z řad občanské společnosti prosazující řádnou správu věcí veřejných, právní stát a dodržování lidských práv v Africe, konkrétně národní parlamenty, pluralitní systémy politických stran, organizace působící v oblasti rozvoje a lidských práv, svobodné sdělovací prostředky a protikorupční orgány;

57. žádá EU, aby všechny země, jež poskytují i přijímají pomoc, vyzvala k dodržování pokynů a norem v oblasti transparentnosti, jež stanovily mezinárodní finanční instituce; naléhá na EU, aby čínské orgány přiměla k tomu, aby vybízely vnitrostátní banky k přijetí zásad financování projektů (tzv. „Equator principles“) v oblasti sociálních a environmentálních norem;

58. naléhá na EU, aby vyzvala Čínu k dobrovolnému přijetí ustanovení Úmluvy OECD o boji proti podplácení a k zajištění jejího provádění nejen v Číně, ale také v jejích vztazích s africkými zeměmi;

59. vyzývá EU, aby vybídla všechny členské státy a Čínu k účasti na stávajících globálních iniciativách majících usnadnit zabavování majetku podle části V Úmluvy OSN proti korupci, včetně společné iniciativy na zabavování kradeného majetku, která byla nedávno zahájena Světovou bankou a Úřadem pro drogy a kriminalitu OSN (UNODC);

60. vyzývá EU, aby vybídla Čínu k ratifikaci úmluv MOP, které dosud nepřijala, a k zajištění jejich uplatňování ve všech rozvojových zemích, ve kterých jsou přítomny čínské investice, podniky, odborníci nebo pracovníci, a to zejména v Africe;

61. vyzývá EU, aby podporovala rozvoj mezinárodních a právně závazných kodexů chování zaměřených na řádnou správu věcí veřejných, bezpečné a spravedlivé pracovní podmínky, sociální odpovědnost podniků a postupy na ochranu životního prostředí a aby podporovala odpovědnost podniků;

Mír a bezpečnost

62. vyzývá EU, aby ze svého Kodexu chování pro vývoz zbraní učinila právně závazný nástroj;

63. vyzývá EU, aby vybídla Čínu ke zlepšení transparentnosti svého vnitrostátního systému pro kontrolu vývozu zbraní, a to tak, že zajistí oznámení veškerých vývozů registru OSN pro kontrolu vývozu konvenčních zbraní a zlepší svá pravidla pro kontrolu vývozu zbraní s cílem zabránit převodům zbraní do těch zemí a regionů (zejména v Africe), v nichž dochází k systematickému porušování mezinárodních lidských práv a humanitárního práva;

64. vyzývá EU, aby zachovala své zbrojní embargo vůči Číně, dokud bude tato země nadále dodávat zbraně ozbrojeným silám a skupinám v zemích, často afrických, jež podněcují a přiživují konflikty a dopouštějí se hrubého porušování lidských práv;

65. vyzývá EU a Čínu k pozastavení vojenské spolupráce a obchodování se zbraněmi s těmi vládami, jež nesou odpovědnost za porušování lidských práv, jsou zapojeny do konfliktů nebo se nacházejí na pokraji války, jako jsou např. vlády Keňi, Zimbabwe, Súdánu, Čadu, Konžské demokratické republiky, Etiopie, Eritreje a Somálska; vyzývá EU a Čínu, aby zastavily přesuny zbraní k ozbrojeným nestátním subjektům, které ohrožují lidská práva, politickou stabilitu a udržitelný rozvoj na africkém kontinentu, a aby těmto přesunům zabránily a zakázaly je;

66. vyzývá EU, aby nadále prosazovala právně závaznou mezinárodní smlouvu o obchodu s veškerými konvenčními zbraněmi, jež by byla vyjednána na úrovni OSN;

67. vyzývá EU a Čínu, aby podporovaly africké iniciativy, jako jsou jednotky rychlého nasazení a využití regionálních organizací, jakožto pilíře bezpečnosti;

68. vyzývá EU, aby Čínu povzbudila k dalšímu rozšíření její účasti na mírových misích OSN a AU v Africe, jež by mělo v nutných případech a v souladu s mandátem OSN rovněž podobu poskytnutí bojových jednotek;

69. vyzývá EU, aby Čínu zapojila do utváření společného přístupu k bezpečnosti lidí, zejména v oblastech konvenčního odzbrojení, odzbrojení, demobilizace a znovuzačlenění, sledovatelnosti zbraní, odminování a reformy bezpečnostního sektoru; naléhavě žádá zapojení do netradičních bezpečnostních otázek, jako je prevence přírodních katastrof, uprchlíci z klimatických nebo hospodářských důvodů, vysídlené osoby a migranti a drogy a nakažlivé choroby;

*

* *

70. pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, vládě Čínské lidové republiky a Všečínskému shromáždění lidových zástupců, Africké unii, iniciativě NEPAD, Panafrickému parlamentu a FOCAC.

(1) Úř. věst. C 200, 30.6.1997, s. 158.

(2) Peking, říjen 2003, http://www.china-un.ch/eng/xwdt/t88637.htm.

(3) Peking, 12. ledna 2006, http://www.gov.cn/misc/2006-01/12/content_156490.htm.

(4) 2678. zasedání Rady Evropské unie, Lucemburk, 3. října 2005.

(5) Dokument OSN A/Conf. 192/ 15. červenec 2001, http://disarmament.un.org/cab/poa.html.

(6) Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1.

(7) Úř. věst. C 305 E, 14.12.2006, s. 219.

(8) http://ec.europa.eu/external_relations/china/csp/index.htm.

(9) Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na straně jedné a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 (Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3). Dohoda ve znění rozhodnutí Rady ministrů AKT-ES č. 1/2006 (Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 22).