Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2004-2007 /* SEK/2005/0232 konecném znení */





V Bruselu dne 16.2.2005 SEK(2005) 232 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2004–2007 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, musejí Radě a Komisi předkládat konvergenční programy. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení musí Rada každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem musí Rada po přezkoumání programu zaujmout stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých konvergenčních programů, které může přezkoumávat stejnými postupy také Rada. Deset zemí, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, nesdílí jednotnou měnu. Zavázaly se předložit své konvergenční programy do 15. května 2004 a jejich první aktualizaci do konce roku 2004. První konvergenční program Litvy zahrnující období let 2004–2007 byl předložen dne 14. května 2004 a Rada jej posoudila dne 5. července 2004. Aktualizaci svého konvergenčního programu Litva předložila dne 14. ledna 2005. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na kodex chování[2], společně dohodnutou metodiku pro posuzování potenciálního produktu, na doporučení uvedená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období let 2003–2005 a na zásady stanovené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Toto hodnocení je založeno na následujícím posouzení: - Makroekonomický scénář očekává v roce 2004 a 2005 reálný růst HDP na úroveň 6,5 % a jeho postupný pokles na 6,0 % v roce 2007. Ve srovnání s květnovým programem z roku 2004 byl růst pro celé období trvání konvergenčního programu revidován směrem dolů. Odhaduje se, že růst v roce 2004 byl nižší, než jak očekávaly útvary Komise ve své prognóze na podzim roku 2004. Očekávané tempo růstu v letech 2005 a 2006 je poněkud vyšší, než předpovídaly útvary Komise na podzim roku 2004. Na rok 2007 je podle programu odhad růstu potenciálního produktu nižší než odhad útvarů Komise. Na základě současně dostupných informací lze scénář uvedený v programu považovat za hodnověrný. - Inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen (CPI) byla v celém trvání programu upravena směrem vzhůru. V roce 2004 dosáhla výše 1,2 % a podle očekávání se v roce 2005 zvýší na 2,9 %, v roce 2006 na 2,5 % a v roce 2007 na 2,9 %. Litevský litas se připojil k ERM II v červnu 2004 s jednostranným závazkem udržet režim pevných směnných kursů. Litas se neodchýlil od svého centrálního kursu vůči euru. Střednědobé úrokové sazby v roce 2004 měly sestupnou tendenci, s výkyvy do 0,65 procentních bodů nad úroveň eurozóny, včetně období s významně nižšími rozpětími. Litva chce být připravena na zavedení eura začátkem roku 2007. - Klíčovým cílem střednědobé fiskální strategie stanoveným v programu je přiblížení se cyklicky vyrovnanému rozpočtu veřejných financí. Program předpokládá, že schodek veřejných financí v roce 2005 zůstane ve výši 2,5 % HDP, potom se však bude postupně snižovat až na 1,5 % v roce 2007. Časový profil primárního schodku je velmi podobný a snižuje se postupně z 1,5 % HDP v roce 2004 na 0,5 % v roce 2007. Konsolidace má být dosaženo hlavně zvýšením příjmů z nízké základny a od roku 2005 má k tomu také přispívat výdajová strana. Příjmy se mají zvýšit z 33 % HDP v roce 2004 na 34,5 % v roce 2007, zejména na základě vyšších finančních převodů z rozpočtu EU, zavedením nových daní a lepším prosazováním daňových zákonů. Veřejné výdaje se mají ve stejném období zvýšit o 0,5 % HDP, hlavně významným zvýšením kapitálových výdajů týkajících se projektů EU a „ostatních“ výdajů, jejichž největší část tvoří převody do rozpočtu EU a náklady na důchodovou reformu[4]. Tato zvýšení budou částečně vykompenzována snížením spotřeby, převodů a úrokových nákladů. V současné době se uskutečňuje významný program veřejných investic, který zvyšuje veřejné investice z 3,4 % HDP v roce 2004 na 5 % v roce 2007, což znamená průměrný podíl veřejných investic po dobu trvání programu dosahující přibližně 4,6 % HDP. Ve srovnání s programem z května 2004 se odhaduje, že schodek za rok 2004 byl nižší, než jak uváděl rozpočet, díky vyšším příjmům, než se očekávalo. Cíle na roky 2005–2007 zůstávají nezměněné i přes značnou úpravu růstu HDP směrem dolů. - Rizika pro rozpočtové výhledy v programu se zdají být víceméně vyrovnaná. Vláda si vedla dobře, když v minulých letech splnila fiskální cíle. Nová očekávání růstu jsou opatrnější než ta, jež jsou uvedena v květnovém programu, a makroekonomická rizika snížení výsledku se zdají být omezená. Hlavní riziko pro fiskální výhledy vyplývá z nejistoty pokud jde o použití podrobných opatření nastíněných v programu. Zejména obtížně dosažitelná by mohla být výše daňových výnosů v roce 2005, pokud by nebyla zavedena kompenzační opatření za zrušení silniční daně. Předpokládané využití vyšších než očekávaných příjmů a nevyužitých fondů na spolufinancování ke snížení schodku by bylo velmi důležité pro omezení dodatečných výdajů na konci roku, což bylo v minulosti častou rozpočtovou praxí, jež bránila rychlejší fiskální konsolidaci. Další rizika vyplývají z relativně nejistých nákladů na důchodovou reformu, vysokých nevyrovnaných podmíněných závazků, rozpočtových nedoplatků, závazků spojených s úsporami a restitucí majetku a z výdajů spojených s odstavením atomové elektrárny Ignalina. - Vzhledem k tomuto posouzení rizik nemusí přístup k rozpočtu uvedený v programu poskytovat dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při normálních makroekonomických výkyvech v průběhu programu, zejména v roce 2005, a ani vést k dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu ve střednědobé perspektivě. Vzhledem k silné hospodářské výkonnosti a vysokému schodku běžného učtu se rozpočtové cíle nezdají být ambiciózní i z hlediska zamezení potenciálních rizik přehřátí. - Program předpokládá, že se podíl dluhu na HDP v roce 2004 zpočátku zvýší o 0,8 procentních bodů, hlavně v důsledku zvýšení schodku veřejných financí v témže roce. Podíl by se během zbývající doby trvání programu měl snížit a v roce 2007 by měl dosáhnout 20,1 %. Vláda plánuje snížit ve střednědobém horizontu výši půjček se státní zárukou z 2 % HDP na 1,2 %. Od roku 2003 nebyly na nové půjčky vydány žádné záruky. - Program shrnuje strukturální reformy vlády, které se soustřeďují na důchodový systém a zdravotnictví, trh práce, zemědělství a komoditní trhy. Reformy důchodového systému a zdravotnictví mají dlouhodobě zlepšit efektivnost systému a udržitelnost veřejných financí; zůstává však určitá nejistota pokud jde o jejich střednědobé náklady. Jsou navržena opatření k dosažení větší rovnováhy mezi zdaněním kapitálu a práce (čímž se sníží tlak na zdanění práce) a ke zlepšení kontroly a účinnosti výdajů. - Situace Litvy se jeví relativně příznivě pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jejichž důležitým prvkem jsou předpokládané rozpočtové náklady na stárnoucí obyvatelstvo. K omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet přispějí relativně nízká míra zadlužení a uzákoněná opatření důchodové reformy, včetně zavedení finančně zajištěných pilířů. Strategie vytyčená v programu je založena na omezeném rozpočtovém schodku ve střednědobé perspektivě a dlouhodobém působení důchodové reformy. Nicméně je třeba sledovat rizika spojená s náklady na důchodovou reformu a s nevyrovnanými podmíněnými závazky. Navíc by mohla reformní opatření v oblasti zdravotnictví vést k vyšším výdajům. Litva má relativně nízkou míru zdanění: mezera v udržitelnosti financí, která v dlouhodobém horizontu vzniká, by mohla být jejím zvýšením vyplněna. - Celkově je hospodářská politika vytyčená v aktualizaci víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro jednotlivé země v oblasti veřejných financí. Zahrnuje opatření umožňující použití vyšších než předpokládaných příjmů a úspor z přidělených částek na projekty spolufinancované z rozpočtu EU ke snížení schodku a k nižšímu překračování výdajů. Oznámená opatření nezahrnují úspory u položek nesouvisejících s projekty spolufinancovanými z rozpočtu EU. Vzhledem k výše uvedenému hodnocení by bylo žádoucí, aby Litva: (i) dále pokračovala v úsilí dosáhnout víceméně vyrovnaného rozpočtu, zejména s ohledem na schodek běžného účtu a na tlak domácí poptávky podporovaný silným zvyšováním úvěrů, (ii) striktně plnila rozpočet na rok 2005, aby se snížilo riziko překročení tříprocentní referenční hodnoty, (iii) využívala ke snížení schodku vyšších než předpokládaných či dodatečných příjmů a nevyužitých výdajových položek. Na základě tohoto hodnocení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy a postupuje je Radě. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2004–2007 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 1. Dne [8. března 2005] přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Litvy, který zahrnuje období let 2004 až 2007. Tento program víceméně splňuje požadavky stanovené pozměněným „kodexem chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“. Některé požadované údaje týkající se vnějších předpokladů nejsou k dispozici a některé nepovinné údaje též nebyly poskytnuty, což však neztěžuje hodnocení programu. Proto se Litva vybízí, aby dosáhla souladu s požadavky kladenými na údaje podle kodexu. 2. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP sníží postupně ze 6,5 % v roce 2004 na průměrných 6,2 % ve zbývajících letech trvání programu. Na základě v současné době dostupných informací se zdá, že tento scénář vyjadřuje hodnověrné předpoklady růstu. Prognózy míry inflace uvedené v programu se rovněž jeví jako realistické, ačkoli výhled na rok 2006 se zdá spíše podhodnocený. 3. Klíčovým cílem střednědobé fiskální strategie stanovené v programu je přiblížení se cyklicky vyrovnanému rozpočtu veřejných financí. Podle programu má schodek veřejných financí v roce 2005 zůstat na úrovni 2,5 % HDP a dále se má postupně snižovat až na 1,5 % v roce 2007. Primární schodek se má nevýrazně zlepšit z 1,5 % HDP v roce 2004 na 1,4 % v roce 2005 a dále se má postupně snižovat až na 0,5 % v roce 2007. Konsolidace se má dosáhnout hlavně zvýšením podílu příjmů z nízkého základu, přičemž k tomu má od roku 2005 přispívat též strana výdajů. Předpokládá se, že se příjmy zvýší ze 33 % HDP v roce 2004 na 34,5 % v roce 2007, když vrcholu bude dosaženo v roce 2006. Výdaje se mají zpočátku zvýšit ze 35,5 % HDP v roce 2004 na 36,9 % v roce 2005 a potom se mají postupně snižovat až na 36 % v roce 2007. Uskutečňuje se důležitý program veřejných investic, na základě něhož se veřejné investice zvýší ze 3,4 % HDP v roce 2004 na 5 % v roce 2007, takže podíl veřejných investic za dobu trvání programu dosáhne asi 4,6 % HDP ve srovnání s průměrem EU v roce 2004 ve výši 2,4 % HDP. Ve srovnání s programem z května roku 2004 se odhaduje, že schodek za rok 2004 byl nižší, než jak předpokládal rozpočet. Cíle na období let 2005–2007 zůstávají nezměněny i přes značnou úpravu růstu HDP směrem dolů. 4. Rizika rozpočtových výhledů v programu se jeví víceméně vyrovnaně. Na jedné straně si vláda vedla dobře, když v minulých letech plnila fiskální cíle. Nové prognózy růstu jsou opatrné a makroekonomická rizika snížení výsledku se zdají být omezená. Hlavní riziko fiskálních výhledů vyplývá z nejistoty, zda budou uskutečněna rozpočtová opatření oznámená v programu. Zejména obtížně dosažitelná by mohla být v roce 2005 výše daňových výnosů, pokud by nebyla zavedena kompenzační opatření za zrušení silniční daně. Neuskutečnění předpokládaných opatření omezujících překročení výdajů by mohlo ohrozit rozpočtové cíle v době trvání programu. Další rizika vyplývají z relativně nejistých nákladů na důchodovou reformu, vysokých nevyrovnaných podmíněných závazků, rozpočtových nedoplatků, závazků spojených s úsporami a restitucí majetku a z výdajů spojených s odstavením atomové elektrárny Ignalina. 5. Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se nezdá, že přístup k rozpočtu uvedený v programu poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při normálních makroekonomických výkyvech v průběhu trvání programu, zejména v roce 2005. Rovněž nedostatečně zajišťuje splnění střednědobého cíle Paktu stability a růstu dosáhnout téměř vyrovnaného stavu rozpočtu. 6. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 výše 20,1 % HDP, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Program předpokládá, že míra zadlužení zůstane na stejné úrovni i v roce 2007 po dosažení vrcholu ve výši 20,9 % v roce 2005. 7. Situace Litvy se jeví relativně příznivě, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jejichž důležitým prvkem jsou předpokládané rozpočtové náklady na stárnoucí obyvatelstvo. K omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet přispějí relativně nízká míra zadlužení a uzákoněná opatření důchodové reformy, včetně zavedení finančně zajištěných pilířů. Strategie vytyčená v programu je založena na omezeném rozpočtovém schodku v střednědobé perspektivě a na dlouhodobém působení důchodové reformy. Nicméně je třeba sledovat rizika spojená s náklady na důchodovou reformu. Navíc by mohla reformní opatření v oblasti zdravotnictví vést k vyšším výdajům. Litva má však relativně nízkou míru zdanění: mezera v udržitelnosti financí, která vzniká v dlouhodobém horizontu, by mohla být jejím zvýšením vyplněna. 8. Celkově je hospodářská politika vytyčena v aktualizaci víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro jednotlivé země v oblasti veřejných financí. Zahrnuje opatření k použití vyšších než předpokládaných příjmů a úspor z přidělených částek na projekty spolufinancované z rozpočtu EU ke snížení schodku a k omezení překračování výdajů. Oznámená opatření nezahrnují úspory u položek nesouvisejících se spolufinancováním EU. * * * Vzhledem k výše uvedenému hodnocení je Rada toho názoru, že by Litva měla: (i) dále pokračovat v úsilí dosáhnout téměř vyrovnaného stavu rozpočtu, zejména s ohledem na schodek běžného účtu a na tlak domácí poptávky podporovaný silným zvyšováním úvěrů, (ii) striktně plnit rozpočet na rok 2005, aby se snížilo riziko překročení tříprocentní referenční hodnoty, a (iii) využívat ke snížení schodku vyšších než předpokládaných či dodatečných příjmů a nevyužitých výdajových položek. Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Reálný HDP (% změna) | KP led. 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | KOM říjen 2004 | 7,1 | 6,4 | 5,9 | neuved. | KP květen 2004 | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 | Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)1 (%) | KP led. 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | KOM říjen 2004 | 1,2 | 2,9 | 2,8 | neuved. | KP květen 2004 | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 | Saldo veřejných financí (% HDP) | KP led. 2005 | –2,5 | –2,5 | –1,8 | –1,5 | KOM říjen 2004 | –2,6 | –2,5 | –1,9 | neuved. | KP květen. 2004 | –2,7 | –2,5 | –1,8 | –1,5 | Primární saldo ( % HDP) | KP led. 2005 | –1,5 | –1,4 | –0,8 | –0,5 | KOM říjen 2004 | –1,4 | –1,4 | –0,9 | –0,5 | KP květen. 2004 | –1,3 | –1,2 | –0,6 | –0,4 | Hrubý státní dluh (% HDP) | KP led. 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | KOM říjen 2004 | 21,1 | 21,7 | 21,3 | neuved. | KP květen. 2004 | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 | Poznámka: 1 Inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen pro údaje konvergenčního programu. Zdroje: Konvergenční program (KP); ekonomické prognózy útvarů Komise (KOM). | [1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin) dne 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668, 27.11.2002. [4] Druhý pilíř důchodového systému byl zaveden v roce 2004. Zaměstnanci účastnící se druhého pilíře nepřispívají na druhý pilíř přímo. Stát vybírá všechny příspěvky od zaměstnanců do prvního a druhého pilíře a potom do druhého pilíře převádí odpovídající podíl (jako kapitálový převod). Proto se náklady na důchodovou reformu odráží na straně výdajů ve vládních údajích v programu. [5] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.