Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 ke konvergenčnímu programu Litvy na období 2004-2007 /* SEK/2004/0823 konecném znení */





Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 ke konvergenčnímu programu Litvy na období 2004-2007 (předkládá Komise) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1] stanoví, ze nezúčastněné členské státy, tj. takové, které nepřijaly jednotnou měnu, musí Radě a Komisi předlozit konvergenční programy pro zajistění pravidelného mnohostranného dohledu podle článku 99 Smlouvy. [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997. Vsechny dokumenty, na které se tento text odvolává, je mozno nalézt na následující webové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. V souladu s článkem 9 uvedeného nařízení musí Rada kazdý konvergenční program prosetřit na základě posudků vypracovaných Komisí a výborem zřízeným podle článku 114 Smlouvy (Hospodářským a finančním výborem). Na základě doporučení Komise a po konzultacích s Hospodářským a finančním výborem je Rada povinna vydat po prosetření daného programu své stanovisko. Podle uvedeného nařízení je třeba, aby členské státy kazdoročně předkládaly aktualizovaná znění svých konvergenčních programů, které pak Rada můze rovněz prosetřit stejnými postupy. Pro deset zemí, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, platí výjimka, takze dosud nepouzívají jednotnou měnu. Zavázaly se předlozit své konvergenční programy do dne 15. května 2004 a jejich první aktualizace koncem roku 2004. Konvergenční program Litvy, který se vztahuje na období 2004-2007, byl předlozen dne 14. května 2004. Sluzby Komise provedly odborné vyhodnocení tohoto programu s uvázením výsledků prognózy z jara 2004 a s ohledem na soubor pravidel [2] a na zásady zakotvené ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posilování koordinace rozpočtových politik [3]. Toto posouzení opravňuje k dále uvedenému hodnocení: [2] Revidované stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formě stabilizačních a konvergenčních programů, odsouhlasené Radou ECOFIN dne 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668 v konečném znění, 27.11.2002 První litevský konvergenční program, který se vztahuje na období 2003-2007, byl předlozen dne 14. května 2004. Program se výslovně neodvolává na strategii této země ohledně přijetí eura a členství v ERM II, i kdyz úřady při několika přílezitostech naznačily, ze se k eurozóně hodlají připojit brzy po přistoupení, coz předpokládá brzké zapojení do ERM II, přičemz by zůstaly zachovány vsechny rysy stávajícího systému směnných kurzů. Program velkou měrou splňuje pozadavky kladené na data podle revidovaného ,souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů" [4]. [4] Tabulky podle Souboru pravidel (Code of Conduct) připojené k programu uvádějí vsechny pozadované údaje - s mensími výjimkami, a téz uvádějí některé nepovinné informace vyznačené v Souboru pravidel. Tabulka 4 uvedená v programu a týkající se vseobecných rozpočtových výhledů státní správy podává neúplný rozpis nákladů. Kromě toho jsou údaje o inflaci stále jestě uváděny na základě indexu spotřebitelských cen (ISC), ačkoliv pro tabulku 1 přílohy se vyzadují předpovědi ve vyjádření harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC). Účetní pojednání kompenzací ztrát úspor v rublech a restitucí nemovitého majetku si zaslouzí dalsí analýzu. Střednědobý makroekonomický scénář zobrazený v programu předpokládá setrvalý robustní růst HDP po celou dobu trvání programu, a zejména v letech 2004 a 2005, pro které se předpovídá růst přiblizně 7 %. Pro dalsí roky se očekává mírné zpomalení růstu, který má být přiblizně 6,5 % v letech 2006 a 2007, avsak setrvá na hodnotách vyssích nez je potenciál podle odhadu státních orgánů. Očekává se, ze hlavní hnací silou růstu bude i nadále domácí poptávka, jejímiz hlavními slozkami mají být vysoké investice a růst soukromé spotřeby. Makroekonomické výhledy a externí předpoklady programu az do roku 2005 jsou v hrubých rysech v souladu s předpověďmi prognózy Evropské komise z jara 2004, částečně s výjimkou roku 2005, kdy se předpokládá nárůst HDP na 7,3 %, na rozdíl od 6,6 % podle předpovědi sluzeb Komise. V průběhu trvání programu nelze vyloučit riziko pomalejsího růstu, nez se očekávalo, a toto riziko se jeví jako hlavní hrozba při uskutečňování zamýslených plánů fiskální konsolidace. Litva v posledních letech zvládala inflaci dobře. Průměrná roční inflace setrvávala od roku 1999 pod hodnotou 2 % a byla silně ovlivňována vývojem směnných kurzů ve spojení s příznivým vývojem mezd a produktivity. K těmto faktorům se připojila téz vyssí konkurence v odvětví telekomunikací, která přispěla k tomu, ze roční inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC) byla v roce 2003 negativní a měla hodnotu 1,1 %. Očekává se, ze se tyto deflační tendence, které se objevily v roce 2002, v letosním roce zvrátí, ve velké míře v důsledku změn spotřební daně a DPH, které si vyzádalo přistoupení k EU. Očekává se, ze roční průměrná inflace dosáhne v roce 2004 výse 0,9 % a ze postupně stoupne az na 2,5 % v roce 2007. Litas zaznamenal nominální efektivní posílení o přiblizně 50 % od roku 1999, původně ve vazbě na dolar a od února 2002 ve vazbě na euro. Krátkodobé sazby na penězním trhu a výnosy dlouhodobých obligací vykazovaly v letech 2002 a 2003 klesající trendy. Sazby na penězním trhu se loni stabilizovaly zhruba ve shodě s vývojem na penězním trhu eurozóny a pásmo krátkodobých úrokových sazeb vůči eurozóně zůstalo stabilní na hodnotě přiblizně 60 základních bodů od konce roku 2003. Počátkem roku 2004 bylo ziskové rozpětí dlouhodobých státních obligací 55-65 základních bodů. Klíčovým cílem střednědobé fiskální strategie stanovené v programu je ,přiblízení k cyklicky vyrovnaným veřejným rozpočtům". Pokud se vsak cílové hodnoty skutečného schodku veřejných rozpočtů pro jednotlivé roky stanoví pod referenční hodnotou 3 % HDP, nejsou konzistentní s tím, ze za dobu trvání programu má být dosazeno téměř vyrovnaného stavu rozpočtu. Zejména se očekává, ze schodek veřejných rozpočtů vzroste z 1,7 % HDP v roce 2003 na 2,7 % v roce 2004 a ze následně bude postupně klesat az na 1,5 % HDP v roce 2007. Cílová hodnota schodku na rok 2004 je srovnatelná s cílovou hodnotou 2,9 %, kterou předpokládá jak předvstupní hospodářský program (PEP) z roku 2003, tak i rozpočet na rok 2004 přijatý v prosinci 2003. Cíle pro léta 2005 a 2006 zůstávají stejné jako v programu PEP. Pro rok 2007 program předpokládá nárůst příjmové i výdajové slozky HDP oproti roku 2003. Vzrůst koeficientu celkových výnosů, a sice o 2 procentní body, je způsoben hlavně významným posílením nedaňových příjmů. Tento program neobsahuje zádná významná nová politická opatření pro zvysování daňové kvóty, avsak předpokládá, ze se daňová kvóta zvýsí. Pro totéz období se předpokládá zvýsení podílu celkových výdajů o 1,8 procentního bodu, výhradně z titulu vyssích primárních výdajů, které mají být nepodstatnou měrou kompenzovány snízením úrokových plateb. Skutečnost by u budoucích rozpočtů mohla být horsí, nez se očekávalo. Zejména výse zdůrazněná makroekonomická rizika a zkusenosti z minula s překračováním výdajů v reakci na dosazení lepsího skutečného salda oproti původně plánovanému rozpočtu na první pololetí představují ohrození plánovaných rozpočtových cílů v letech 2004 a 2005. Proto se přístup k rozpočtu vyjádřený v programu nejeví jako dostatečně zabezpečený proti překročení schodkového limitu 3 % HDP při normálním kolísání makroekonomiky, přinejmensím v počátečních letech trvání programu. Poměr celkového veřejného dluhu k HDP stabilně klesal z 23,8 % v roce 2000 na 21,5 % v roce 2003, kdy sledoval cestu fiskální konsolidace nastartovanou v roce 2000, přičemz podmínky výpůjček byly příznivějsí. Podle programu má počáteční nárůst celkové zadluzenosti v roce 2004 činit téměř 1 procentní bod, coz má být způsobeno předpovídaným nárůstem schodku veřejných rozpočtů v daném roce. Očekává se, ze tento ukazatel bude po zbývající dobu trvání programu klesat a ustálí se na hodnotě okolo 21 % v roce 2007. Program uvádí přehled vládního programu strukturálních reforem s hlavním zaměřením na trh pracovních sil, důchodové zabezpečení a zdravotnictví. Celkově vzato jsou předkládané reformy ambiciózní a měly by zlepsit kvalitu veřejných financí. Ovsem některé z nich, například reforma zdravotnictví a reformy důchodové soustavy, s sebou mohou nést významné krátkodobé náklady, které v programu nejsou dostatečně rozebrány. Litva se nachází v poměrně dobrém postavení k tomu, aby mohla zvládnout rozpočtové náklady související se stárnutím obyvatelstva, i kdyz v dlouhodobém pohledu se jestě mohou objevit určitá rizika. Uplatňuje se celá řada opatření, jejichz cílem je zlepsit ukazatel závislosti na věku a modernizovat důchodovou soustavu i systém zdravotní péče a tím pomoci zajistit dlouhodobou udrzitelnost veřejných financí. Nicméně vsak zde jsou rizika spojená se vznikem krátkodobých nákladů na důchodovou reformu a reformu zdravotnictví, jakoz i s nevyřesenými pasivními dohadnými účty. Zabezpečení přiměřeného primárního přebytku má zásadní význam k tomu, aby se veřejné finance trvale pohybovaly na pevné půdě. Tabulka: Porovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů >TABELPOSITION> Na základě tohoto posouzení Komise přijala připojené doporučení pro stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Litvy a předává ho Radě. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 ke konvergenčnímu programu Litvy na období 2004-2007 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o zalození Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [5], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, [5] Úř. věst. L 209, 2. 8. 1997. s. 1. Dokumenty, na které se tento text odvolává, je mozno nalézt na následující webové stránce: s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: Dne [5. července] 2004 Rada prosetřila konvergenční program Litvy, který se vztahuje na období 2004 az 2007. Program velkou měrou splňuje pozadavky kladené na data podle revidovaného ,souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů". Cílem rozpočtové strategie, na které je program zalozen, je ,dosáhnout přiblízení k cyklicky se opakujícímu stavu rozpočtu blízkému vyrovnanosti tím, ze se zajistí úspěsná realizace cílů hospodářské politiky", i kdyz se tato strategie dostatečně neodrází v cílových hodnotách schodku, které program uvádí. Zejména program předpokládá snízení schodku o pouhé 0,2 procentního bodu za období od roku 2003 do roku 2007, kdy má schodek činit 1,5 % HDP. Je to výsledkem rostoucích podílů příjmů i výdajů na HDP. Očekává se nárůst podílu celkových příjmů o 2 procentní body, předevsím vlivem významného zvýsení nedaňových výnosů spojených s finanční pomocí EU. Příjmy z daní by se měly zvýsit o 0,4 procentních bodů HDP, a to přes plánované zrusení silniční daně, ke kterému by mělo dojít v roce 2005 a které by v uvedeném roce mělo negativně ovlivnit výnosy o 0,5 % HDP. V návaznosti na výrazný pokles podílu celkových výdajů za posledních pět let se očekává vzrůst tohoto ukazatele o 1,8 procentního bodu za uvazované období, výhradně z titulu nárůstu primárních výdajů, který má být jen nepodstatnou měrou kompenzován očekávaným snízením úrokových plateb. Nárůst primárních výdajů by měl být působen hlavně nárůstem v kategorii ,ostatních výdajů", který by se měly zvýsit o 0,9 % HDP, hlavně v souvislosti s příspěvky do rozpočtu EU, a převody a dotacemi, u kterých má dojít ke vzrůstu o 0,7 % HDP, coz bude velkou měrou souviset s nárůsty subvencí poskytovaných zemědělcům a kompenzacemi ztrát úspor v rublech a plánu na restituci nemovitostí. Tvorba hrubého fixního kapitálu ve vládním sektoru by měla významně vzrůst, a sice o 1 % HDP během prvních dvou let trvání programu, avsak očekává se, ze potom zase poklesne a dosáhne hodnoty 3,1 % HDP v roce 2007, takze bude přiblizně o 0,2 procentního bodu nad výchozí úrovní roku 2003. Zdá se, ze makroekonomický scénář, na kterém tento program spočívá, odrází poměrně příznivé předpoklady růstu. Zejména nárůst plánovaný pro rok 2005, kde doslo k revizi odhadu směrem vzhůru, z hodnoty 6,5 % uváděné v předvstupním hospodářském programu z roku 2003 na hodnotu 7,3 % uváděnou v konvergenčním programu, se jeví jako nastavený poměrně vysoko. V programu předpokládaný vývoj růstu ve střednědobém výhledu je sice ve srovnání s výhledem pro první roky trvání programu opatrnějsí, ale pořád jestě se jeví jako poměrně optimistický. Předpovědi hodnot inflace se jeví jako realistické. Cílové hodnoty schodku veřejných rozpočtů pro jednotlivé roky jsou podle programu pod referenční hodnotou 3 % HDP. Nejsou vsak konzistentní s tím, ze za dobu trvání programu má být dosazeno rozpočtové pozice blízké vyrovnanosti. Navíc se přístup k rozpočtu vyjádřený v programu nejeví jako dostatečně zabezpečený proti překročení schodkového limitu 3 % HDP při normálním kolísání makroekonomiky, přinejmensím v počátečních letech fungování programu. Skutečnost by u budoucího rozpočtu mohla být horsí nez se očekávalo. Zejména rizika poklesu makroekonomiky, na která bylo poukázáno výse, jakoz i zkusenosti z minula, kdy docházelo k překračování výdajů v reakci na dosazení lepsího skutečného salda oproti původně plánovanému rozpočtu na první pololetí, představují ohrození předpokládaných rozpočtových cílů. Litva se nachází v poměrně dobrém postavení k tomu, aby mohla zvládnout rozpočtové náklady související se stárnutím obyvatelstva, i kdyz v dlouhodobém pohledu se jestě mohou objevit určitá rizika. Uplatňuje se celá řada opatření, jejichz cílem je zlepsit ukazatel závislosti na věku a modernizovat důchodovou soustavu i systém zdravotní péče a tím pomoci zajistit dlouhodobou udrzitelnost veřejných financí. Nicméně vsak zde jsou rizika spojená se vznikem krátkodobých nákladů na důchodovou reformu a reformu zdravotnictví, jakoz i s nevyřesenými pasivními dohadnými účty. Zabezpečení přiměřeného primárního přebytku má zásadní význam k tomu, aby se veřejné finance trvale pohybovaly na pevné půdě. S ohledem na výse uvedené se doporučuje, aby Litva, pokud budou skutečně dodrzena předpokládaná tempa růstu, postupovala s narovnáváním rozpočtu az do stavu blízkého vyrovnanosti rychleji, zejména s ohledem na svůj velký deficit bězného účtu a na tlaky, které vyvozuje domácí poptávka. Dále se Litva vyzývá, aby striktně svůj rozpočet dodrzovala a tím snízila riziko prolomení referenční hodnoty 3 % v roce 2004. Závěrem se litevské úřady vybízejí, aby dosazených vyssích příjmů oproti plánu vyuzily ke snízení schodku státního rozpočtu. Klíčové předpovědi podle litevského konvergenčního programu >TABELPOSITION>