EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 6.12.2022 COM(2022) 716 final ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Prosperující občanský prostor pro dodržování základních práv v EU

Výroční zpráva o uplatňování

Listiny základních práv EU za rok 2022



Prosperující občanský prostor pro dodržování základních práv v EU Výroční zpráva o uplatňování

Listiny základních práv EU za rok 2022 Obsah 1. Úvod 2. Klíčová úloha organizací občanské společnosti a obránců práv 3. Ochrana organizací občanské společnosti a obránců práv 4. Poskytování podpory organizacím občanské společnosti a obráncům práv 5. Posilování postavení organizací občanské společnosti a obránců práv 6. Závěr



1.Úvod Listina základních práv Evropské unie („Listina“) obsahuje celou řadu základních práv a potvrzuje, že EU je založena na hodnotách základních práv, demokracie a právního státu. Díky její závazné povaze se právní řád EU rozvinul ve vzor ochrany základních práv. Kdy se Listina uplatňuje? Od roku 2009 má Listina stejný právní status jako Smlouvy, primární právo EU, od něhož se odvozují právní předpisy EU. Evropské orgány ji musí dodržovat při všech svých činnostech a členské státy při provádění práva EU. Členské státy provádějí právo EU mimo jiné tehdy, když: – přijímají vnitrostátní prováděcí opatření, kterými právní předpisy EU nabývají účinnost, – přijímají právní předpisy v oblasti, v níž právo EU ukládá konkrétní povinnosti nebo povoluje odchylku od práva EU, – provádějí právní předpisy EU při vynakládání finančních prostředků získaných z programů financování EU. Členské státy musí zajistit, aby byly finanční prostředky EU použity v souladu s pravidly stanovenými v právních předpisech, které financování upravují. S cílem zlepšit uplatňování Listiny a zvýšit povědomí veřejnosti o ní představila Evropská komise v roce 2020 strategii k posílení uplatňování Listiny základních práv („strategie uplatňování Listiny“). Jak je v této strategii stanoveno, uplatňuje nyní Komise při vypracovávání výročních zpráv o uplatňování Listiny tematický přístup, aby zdůraznila některé z nejnaléhavějších problémů týkajících se základních práv a uplatňování Listiny, které v daných oblastech existují.

Pokrok v provádění strategie uplatňování Listiny -Komise přijala výroční zprávu o uplatňování Listiny za rok 2021, která je zaměřena na ochranu základních práv v digitálním věku. -Kontaktní místo pro záležitosti Listiny, jehož účelem je podporovat spolupráci a prosazovat účinné uplatňování Listiny, dosud určilo dvacet dva členských států. V červnu 2022 proběhlo první setkání zástupců kontaktních míst. -Bylo provedeno posouzení více než 400 finančních programů členských států, aby bylo zaručeno, že jsou zavedena účinná opatření k zajištění toho, aby byla Listina dodržována při provádění dotčených fondů EU („horizontální základní podmínka“ účinného uplatňování a provádění Listiny). -Z programu Občané, rovnost, práva a hodnoty (CERV) bylo během prvních dvou let jeho existence přiděleno přibližně 260 milionů EUR na podporu téměř 600 projektů, jejichž cílem je prosazovat hodnoty EU a potírat nenávist, diskriminaci a nesnášenlivost, a program Spravedlnost rovněž financuje projekty zaměřené na odborné vzdělávání právních odborníků v oblasti základních práv. -Jak Komise zdůraznila ve sdělení nazvaném „Prosazování práva EU pro Evropu, která přináší výsledky“, zvýšila svou práci zaměřenou na prosazování a dodržování lidských práv, základních svobod a zásad právního státu prostřednictvím řízení o nesplnění povinnosti. -Komise zintenzivnila přístup založený na spolupráci s členskými státy v určitých oblastech zahrnutých v Listině, mezi něž patří boj proti rasismu a diskriminaci, nenávistné verbální projevy a trestné činy z nenávisti. -Na nové Evropské vzdělávací platformě na portálu evropské e-justice jsou dostupné různé možnosti vzdělávání a materiály týkající se Listiny a Komise rovněž vyvíjí vzdělávání, které by mělo pomoci zaměstnancům orgánů EU s účinným uplatňováním Listiny v jejich každodenní práci. -Dosud zveřejnilo své osvědčené postupy týkající se používání Listiny a povědomí o ní na portálu evropské e-justice patnáct členských států a tyto státy rovněž aktualizují informace obsažené v Interaktivním nástroji v oblasti základních práv. -Agentura Evropské unie pro základní práva (FRA) dále aktualizovala databázi Charterpedia a připravila nové online kurzy zaměřené na oblast uplatňování Listiny. -Aby Komise posílila povědomí lidí o právech, která mají podle Listiny, spustila v roce 2021 kampaň #RightHereRightNow. Informace o Listině jsou občanům EU poskytovány také prostřednictvím oddílu „Vaše práva“ na portálu evropské e-justice a internetových stránek Europa. Komise se ve strategii uplatňování Listiny zavázala, že bude podporovat příznivé prostředí pro aktéry občanské společnosti a podnikne kroky proti opatřením, která porušují právo EU včetně Listiny, pokud mají vliv na činnosti organizací občanské společnosti. Strategie rovněž zdůraznila, že je důležité zřizovat a udržovat silné a nezávislé národní instituce pro lidská práva. Proto se zpráva za rok 2022 zaměřuje na občanský prostor a jeho roli v ochraně a prosazování základních práv vyplývajících z Listiny. Organizace občanské společnosti a další obránci práv mají v naší demokratické společnosti založené na ústavních principech zásadní význam z hlediska zavádění a ochrany hodnot a práv zakotvených v článku 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a v Listině. Poskytují své odborné znalosti vnitrostátním orgánům a orgánům EU při tvorbě politik a legislativních činnostech a pomáhají zajistit, aby tyto orgány nesly odpovědnost za dodržování základních práv a zásad právního státu. Jak tato zpráva ukáže, členské státy a EU přijaly v různé míře opatření na ochranu, podporu a posílení postavení aktérů občanské společnosti a poskytly jim řadu příležitostí ke spolupráci. V posledních letech se však organizace občanské společnosti a obránci práv stále častěji potýkají s problémy, které souvisejí se zužováním občanského prostoru. Jejich základní svobodu postupně omezují různá právní, správní a politická opatření, což negativně ovlivňuje jejich schopnost vykonávat činnosti na podporu základních práv jako strategičtí partneři EU a členských států. I přes tyto problémy organizace občanské společnosti a obránci práv pokračují v činnosti se značnou odolností. V některých členských státech hráli zásadní roli během pandemie COVID-19 a dosud ji hrají v souvislosti s válečnou agresí Ruska proti Ukrajině a mají vedoucí úlohu v zajišťování toho, aby byly pochopeny, sdělovány a naplňovány potřeby jednotlivců a aby byla bráněna jejich práva. Význam organizací občanské společnosti a obránců práv v době krize Během pandemie COVID-19 se organizace občanské společnosti a obránci práv zasazovali o transparentní a přiměřená opatření ke zvládnutí mimořádné zdravotní situace a v některých členských státech poskytovali nezbytnou pomoc těm, kteří touto situací byli postiženi . Organizace občanské společnosti zastávají klíčovou úlohu v boji proti dezinformacím v mimořádných situacích, při němž spolupracují s evropskými organizacemi zabývajícími se ověřováním faktů a s veřejnými institucemi v členských státech. Od okamžiku, kdy Rusko zahájilo útočnou válku proti Ukrajině, zařizují organizace občanské společnosti a obránci práv přijímání a podporu vnitřně vysídlených osob na Ukrajině i osob, které uprchly do členských států . Zřídili zvláštní službu, která propojuje děti pohřešované na útěku před konfliktem s jejich rodinami a opatrovníky . Rovněž pracují na sdílení osvědčených postupů týkajících se opatrovnictví dětí bez doprovodu a dětí odloučených od rodiny, které z Ukrajiny přijíždějí do EU. Aby Komise usnadnila sdílení informací a koordinaci iniciativ mezi aktéry občanské společnosti, založila na platformě pro politiku EU v oblasti zdraví zvláštní síť zúčastněných stran z oblasti zdraví nazvanou „Podpora Ukrajiny, členských států EU sousedících s Ukrajinou a Moldavska“. Organizace občanské společnosti rovněž hrají důležitou úlohu při dokumentaci zvěrstev a prošetřování známek genocidy a nucených deportací ukrajinských občanů do Ruska. Organizují také budování kapacit ukrajinského systému prosazování práva a systému soudnictví, aby i přes velké množství hlášených případů bylo možné vyšetřovat a stíhat údajné válečné zločiny a zločiny proti lidskosti . Při obou krizích organizace občanské společnosti pomáhaly přímo z místa informovat o nebývale tíživé životní situaci, v níž se ocitly určité skupiny jako ženy, děti, osoby se zdravotním postižením, LGBTIQ osoby, Romové a starší osoby, a tím přispěly k informovanému rozhodování o tom, jak nejlépe řešit jejich konkrétní potřeby. Tato zpráva přichází v době, která je pro občanský prostor v EU svízelná. Komise chce v rámci svého úsilí ocenit přínos, jaký mají organizace občanské společnosti a obránci práv k prosazování základních hodnot EU, a uznat svůj závazek podpořit jejich práci ve své vnitřní i vnější činnosti. V Unii, která je postavena na základních právech, právním státu a demokracii, hrají organizace občanské společnosti zásadní úlohu při podpoře a ochraně základních práv plynoucích z Listiny a pomáhají zajišťovat, aby byla Listina řádně uplatňována. Tímto způsobem doplňuje výroční zprávy o právním státu , Akční plán pro evropskou demokracii, srovnávací přehled EU o soudnictví a činnost Agentury Evropské unie pro základní práva (FRA) zaměřenou na občanský prostor. Tato zpráva znovu potvrzuje, že organizace občanské společnosti a obránci práv by měli být schopni pracovat v prostředí, kde jsou respektována jejich vlastní základní práva, a uvádí příklady, jak je toho úspěšně či neúspěšně dosahováno na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. Reaguje na výzvy, aby EU přijala další opatření, včetně výzev, které zazněly v rámci Konference o budoucnosti Evropy. Z jakých údajů tato zpráva vychází? Zpráva vychází z kvalitativního hodnocení výsledků konzultací uspořádaných Komisí a analyzovaných Agenturou pro základní práva a dalších zdrojů, včetně: -čtyř cílených konzultací s: i) členskými státy; ii) šesti zastřešujícími organizacemi evropských organizací občanské společnosti a obránců práv, kteří působí v oblasti základních práv; iii) dvěma mezinárodními organizacemi a iv) Evropskou sítí národních institucí pro lidská práva (ENNHRI) a evropskou sítí vnitrostátních orgánů pro rovné zacházení (EQUINET), -online konzultace se 150 organizacemi občanské společnosti, která se uskutečnila prostřednictvím Platformy pro základní práva, což je síť Agentury pro základní práva pro spolupráci s občanskou společností, -příspěvků, které Komise obdržela při přípravě jiných zpráv, například výroční zprávy o právním státu, -zpráv předložených jinými orgány a agenturami EU, zejména zpráv Agentury pro základní práva zaměřených na občanský prostor, a zpráv mezinárodních organizací. Příklady uvedené v této zprávě byly vybrány tak, aby ilustrovaly významný vývoj v posledních letech a prezentovaly jak problémy, tak pozitivní aspekty, s nimiž se setkaly zúčastněné strany v členských státech. Příklady a popisy vnitrostátních opatření a iniciativ byly zařazeny pouze pro ilustraci a nejsou vyčerpávající. Další opatření a iniciativy jsou představeny v souhrnných zprávách o konzultacích a v jednotlivých příspěvcích. Témata jednotlivých kapitol (ochrana, podpora a posilování postavení občanské společnosti) byla zvolena jakožto klíčové, vzájemně propojené ukazatele prostředí příznivého pro občanskou společnost. 2.Klíčová úloha organizací občanské společnosti a obránců práv Organizace občanské společnosti a obránci práv vykonávají mnoho činností v členských státech i na úrovni EU. Činnost organizací občanské společnosti je velmi různorodá a pohybuje se od širokého mandátu v oblasti základních práv až po poskytování specializovaných odborných znalostí či podpory v souvislosti s konkrétními právy. Některé organizace občanské společnosti vyvíjejí činnost na celostátní úrovni, zatímco jiné působí na regionální nebo místní úrovni. Mohou provádět celou řadu činností, nebo se zaměřit pouze na určitou aktivitu, jako je prosazování zájmů či poskytování služeb podle konkrétních potřeb jejich členů nebo příjemců. Stejně významné jsou národní instituce pro lidská práva, orgány pro rovné zacházení a instituce veřejného ochránce práv, které se rovněž mnoha způsoby podílejí na provádění práva a politiky EU. Zvyšování povědomí Organizace občanské společnosti a obránci práv zvyšují povědomí veřejnosti, určitých skupin a orgánů členských států o základních právech a jejich prosazování, o demokratickém rozhodování a o právním státu a zajišťují jejich informování, vzdělávání a školení ve vztahu k těmto tématům. Tím v EU podporují kulturu práv a demokratické odpovědnosti. V Chorvatsku například veřejný ochránce práv zajišťuje vzdělávání státních úředníků a soudců zaměřené na Listinu. To se soustředí na povinnosti, které z Listiny vyplývají, i možné využití Listiny při kampaních, prosazování zájmů a podpoře obětí porušování lidských práv. V Litvě organizace občanské společnosti nedávno uspořádaly interaktivní mezinárodní akci, jejímž cílem bylo zvýšit povědomí mladých lidí o nenávistných verbálních projevech a jejich důsledcích pro společnost a motivovat je, aby si osvojili dovednosti, díky nimž se proti nenávistným verbálním projevům budou schopni bránit, a pomoci jim v tom. Organizace občanské společnosti a obránci práv dále poskytují informace o záležitostech, které by mohly mít dopad na veřejnost, a o způsobech, jakými se lidé mohou zapojit do procesů demokratického rozhodování. Aktéři občanské společnosti mobilizují lidi, aby veřejně vyjádřili názor pomocí demonstrací, peticí, referend a panelových diskusí občanů. Mohou vytvářet povědomí a společně prosazovat politiky a právní předpisy mimo hranice jednotlivých členských států tím, že předají cenné znalosti, jež získali na vnitrostátní úrovni, EU nebo mezinárodním činitelům s rozhodovací pravomocí, a naopak.

Sledování Organizace občanské společnosti a obránci práv sledují, jak jsou základní práva dodržována v praxi, a plní důležitou kontrolní funkci. Často se jako první dozvídají o účincích legislativních a politických opatření, takže mají dobrou pozici pro to, aby navrhovali, jak by se stávající opatření ještě dala zlepšit. Přímo u zdroje získávají informace o možném porušení práv. Například v Irsku je organizacím občanské společnosti přiznána oficiální úloha v dohledu nad prováděním vnitrostátních strategií podpory rovnosti v oblasti migrace, genderové rovnosti, práv cestujících a Romů, začleňování LGBTIQ osob a práv osob se zdravotním postižením. V Rumunsku veřejná ochránkyně práv během pandemie posuzovala dopad vnitrostátních opatření na základní práva a vydala doporučení, které se týkalo dodržování lidských práv a výjimečných opatření nařízených v období nouzového stavu a stavu pohotovosti. V několika členských státech mají organizace občanské společnosti a obránci práv značný podíl na pravidelném sledování těchto zemí, které provádějí mezinárodní orgány pro lidská práva. Podpora držitelů práv Organizace občanské společnosti a obránci práv podporují všechny držitele práv a oběti porušování základních práv tím, že jejich práva objasňují, brání a prosazují. Toho dosahují tím, že shromažďují a poskytují informace, prošetřují údajná porušení práv a podávají zprávy vnitrostátním, regionálním a mezinárodním subjektům provádějícím sledování. Pomáhají obětem porušování práv domoci se nápravy soudní či jinou cestou, poskytují právní pomoc nebo vedou strategické soudní spory. Organizace občanské společnosti a obránci práv mohou obdobné činnosti vykonávat i na mezinárodní úrovni a pomáhat jednotlivým stěžovatelům s oznamováním skutečností, které vzbuzují obavy, orgánům sledujícím dodržování lidských práv. Belgický orgán pro rovné zacházení například vede soudní spory jménem zaměstnanců, kteří byli údajně diskriminováni kvůli pohlaví, a veřejný ochránce práv ve Slovinsku může podávat ústavní stížnosti na porušení základních práv v jednotlivých případech. V Nizozemsku zahájilo uskupení organizací občanské společnosti a soukromých osob soudní řízení pro údajné porušení článků 7 a 8 Listiny týkajících se respektování soukromého a rodinného života a ochrany osobních údajů, v němž namítalo protiprávnost právního nástroje sloužícího k odhalování podvodů. Organizace občanské společnosti a obránci práv dále podporují držitele práv tím, že poskytují služby jednotlivcům. Mohou doplňovat služby poskytované celostátními, regionálními či místními orgány nebo mohou být pověřeni poskytováním služeb jménem státu. Ve Švédsku například neziskové azylové domy pro ženy nabízejí ubytování a rehabilitaci obětem genderově podmíněného násilí a obchodování s lidmi a jiné organizace občanské společnosti podporují žadatele o azyl a osoby stěžující si na diskriminaci. V Česku organizace občanské společnosti spolupracovaly na zřízení dvou specializovaných center podpory pro oběti protiprávní sterilizace. Prosazování zájmů Organizace občanské společnosti a obránci práv rovněž přispívají k demokratickému rozhodování, neboť se zasazují o to, aby byl brán zřetel na základní práva při tvorbě právních předpisů a politik. Konzultační činnost může probíhat v rámci strukturovaných režimů nebo z iniciativy organizací občanské společnosti a obránců práv a nabízí lidem možnost přímo se zapojit do rozhodování o otázkách, které se jich dotýkají. Některé organizace občanské společnosti a obránci práv rovněž podporují demokratickou účast zranitelných skupin. V Belgii jsou například zástupci občanské společnosti členy Poradní rady Bruselu pro osoby se zdravotním postižením a Poradní rady Bruselu pro rovnost mužů a žen (obě rady byly zřízeny městskou samosprávou), které mohou vydávat stanoviska k legislativním návrhům. Ve Francii jsou organizace občanské společnosti zastoupeny v Národní poradní komisi pro lidská práva (Commission nationale consultative des droits de l’homme), která podává vládě výroční zprávy o různých otázkách, k nimž patří například boj proti rasismu, xenofobii a antisemitismu, boj proti obchodování s lidmi a boj proti diskriminaci LGBTIQ osob. Řada členských států zapojuje organizace občanské společnosti a obránce práv do provádění akčních plánů otevřeného vládnutí, jejichž cílem je podporovat transparentnost, odpovědnost, účast, integritu veřejného sektoru a spolupráci ve společnosti. Podpora správného používání právních předpisů EU Právní předpisy EU organizacím občanské společnosti často výslovně svěřují úkoly, které jsou klíčové pro účinné uplatňování právních předpisů v praxi. Nařízení o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele například uděluje spotřebitelským organizacím právo oznamovat orgánům nesprávné používání právních předpisů EU na ochranu zájmů spotřebitelů. Směrnice o rovnosti v zaměstnání požaduje, aby členské státy stanovily, že organizace občanské společnosti mohou za určitých podmínek zahájit příslušné soudní nebo správní řízení ve prospěch nebo na podporu žalobce. Pozměněné Aarhuské nařízení posiluje právo organizací působících v oblasti životního prostředí požádat orgány a subjekty EU o přezkum jejich rozhodnutí v zájmu zajištění souladu s právními předpisy EU v oblasti životního prostředí . Změnou Aarhuského nařízení se podstatně zvýšil počet rozhodnutí i počet druhů rozhodnutí, která lze napadnout. Obdobně návrh směrnice o náležité péči podniků v oblasti udržitelnosti přiznává organizacím právo na podání stížnosti přímo u společnosti, pokud by činnosti nebo hodnotové řetězce této společnosti mohly porušovat lidská práva nebo poškozovat životní prostředí. Směrnice o právech obětí stanoví, že mají být zřízeny služby podpory, které budou veřejnou službou nebo je budou zajišťovat organizace občanské společnosti . Stejně tak mnoho členských států kombinuje služby poskytované přímo státem se službami poskytovanými organizacemi občanské společnosti v rámci poskytování služeb podpory obětem terorismu podle směrnice o boji proti terorismu . Návrh směrnice o potírání násilí vůči ženám a domácího násilí rovněž stanoví, že odbornou podporu obětem tohoto násilí mohou poskytovat organizace občanské společnosti. Je v něm také navržena povinnost konzultací členských států s organizacemi občanské společnosti ohledně služeb podpory, vytváření politik, poskytování informací, zvyšování povědomí, výzkumných a vzdělávacích programů, odborné přípravy a monitorování. Čl. 4 odst. 3 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, jíž je EU smluvní stranou, stanoví, že osoby se zdravotním postižením mají být konzultovány v souvislosti s politikami, které se jich dotýkají, prostřednictvím organizací, které je zastupují. V oblasti práv cestujících právní předpisy EU požadují, aby tyto organizace konzultovali také provozovatelé letišť, lodní dopravy a přístavních terminálů při přijímání norem pro pomoc cestujícím se zdravotním postižením a provozovatelé železniční, lodní, autobusové a autokarové dopravy při přijímání nediskriminačních pravidel přístupu ke službám. Obecné nařízení o ochraně osobních údajů a směrnice o prosazování práva stanoví, že v případě protiprávního zpracování osobních údajů mohou být neziskový subjekt, organizace nebo sdružení pověřeny, aby podaly stížnost u příslušného dozorového úřadu nebo požádaly o soudní ochranu u vnitrostátního soudu. V aktu o digitálních službách se uznává, jak je občanská společnost důležitá pro účinné potírání nezákonného online obsahu při současném zajištění dodržování základních práv a pro důkladné prozkoumání rozsáhlých opatření k zajištění transparentnosti, která budou poskytovatelé digitálních služeb muset přijmout, jakmile akt vstoupí v platnost. V aktu je rovněž uznána nutnost využívat podrobné znalosti společenských rizik, které občanská společnost přináší, a velmi velké online platformy a vyhledávače se v něm vyzývají k tomu, aby při plnění jejich povinností týkajících se řízení rizik konzultovaly občanskou společnost. Orgány pro rovné zacházení hrají zásadní úlohu v provádění právních předpisů EU v oblasti rovného zacházení. Aby jim Komise tuto úlohu usnadnila, přijme návrhy právních předpisů, které mají posílit mandát, pravomoci, zdroje a nezávislost orgánů pro prosazování rovného zacházení. Kromě úkolů, které organizacím občanské společnosti a obráncům práv svěřují právní předpisy EU, přispívají organizace občanské společnosti k zajišťování účinnosti politik EU. V souladu s kodexem chování proti nezákonným nenávistným projevům online, který EU představila v roce 2016, sleduje síť organizací občanské společnosti, jak online platformy plní své závazky, čímž v celé EU napomáhá ochraně skupin, na něž by nenávistné projevy mohly mířit. Podobný účel má internetové fórum EU, které sdružuje představitele vlád, donucovacích orgánů, odvětví technologií a občanské společnosti, aby bránili šíření násilného extremistického a teroristického obsahu a obsahu s tematikou pohlavního zneužívání dětí. Od roku 2022 fórum řeší i aktivity spojené s obchodováním s lidmi, které se odehrávají online. Komise rovněž koordinuje síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci, což je evropská síť odborníků z praxe, kteří každodenně pracují s lidmi se sklony k radikalizaci i s lidmi, kteří se již radikalizovali. V akčním plánu EU proti rasismu na období 2020–2025 Komise vyzvala členské státy, aby zapojily organizace občanské společnosti do navrhování, provádění a hodnocení národních akčních plánů proti rasismu. 3.Ochrana organizací občanské společnosti a obránců práv Organizace občanské společnosti a obránci práv prosazují a chrání práva zaručená Listinou v praxi a pro svou práci potřebují příznivé prostředí, v němž musí být respektována především jejich vlastní základní práva. Musí mít možnost vyvíjet činnost bez neodůvodněného zásahu státu a státy musí aktivně činit opatření na ochranu a podporu občanského prostoru a subjektů v něm činných. Přestože většina členských států již toto zajišťuje, podle organizací občanské společnosti a obránců práv v některých členských státech stále existuje celá řada problémů, překážek a omezení, které je ve výkonu činnosti omezují. Rozsah jejich činnosti je často ovlivněn rozpočtovými či právními omezeními nebo omezenými lidskými zdroji.

Zpětná vazba získaná při konzultacích Při konzultacích, které proběhly v rámci přípravy této zprávy, 61 % zúčastněných organizací občanské společnosti uvedlo, že se setkávají s překážkami, které omezují jejich „bezpečný prostor“. Konkrétně bylo 44 % z nich vystaveno slovním útokům a slovnímu obtěžování, zastrašování, negativním vyjádřením nebo pomlouvačným či dezinformačním kampaním. Dalšími překážkami, s nimiž se setkaly, byly digitální útoky (19 %), kriminalizace humanitární činnosti nebo činnosti v oblasti základních práv (18 %), administrativní obtěžování (15 %), fyzické útoky na osoby a majetek (15 %), porušování ochrany údajů (14 %), sledování (12 %), překážky spojené s etickým používáním technologií nebo umělé inteligence (9 %) a strategické žaloby proti účasti veřejnosti (7 %). Tyto překážky obzvláště poznamenaly činnost v oblasti práv žen, sexuálních a reprodukčních práv, práv LGBTIQ osob, migrantů a žadatelů o azyl a ochrany životního prostředí. Obdobné problémy dopadají i na obránce práv, jako jsou například národní instituce pro lidská práva. Agentura FRA ve zprávě uvedla, že „významný počet zaměstnanců a dobrovolníků byl v souvislosti s prací pro národní instituci pro lidská práva vystaven výhrůžkám nebo obtěžování (slovním, písemným i online)“. V některých členských státech se národní instituce pro lidská práva setkávaly s překážkami bránícími jejich nezávislosti, zajištění dostatečných zdrojů a plnění jejich širokého mandátu. Totéž platí i pro veřejné ochránce práv. Že je prostředí stále problematičtější kvůli menšímu společenskému konsenzu v otázkách rovnosti a tomu, že jsou nezákonná diskriminační prohlášení považována za přípustná, uvedly rovněž orgány pro rovné zacházení. Vnější tlaky a neodpovídající personální obsazení vedly k několika zaznamenaným případům nedostatečné nezávislosti a efektivnosti orgánů pro rovné zacházení. 3.1.Příklady ochrany občanského prostoru členskými státy K tomu, aby organizace občanské společnosti a obránci práv mohli vykonávat svou práci a měli zaručeno právo na sdružování, nutně potřebují příznivé prostředí. V mnoha členských státech se jim v souvislosti s jejich prací dostává podpory a motivace a jsou ze zákona chráněni. V posledních letech v EU došlo k pozitivnímu vývoji v několika oblastech, díky čemuž se prostředí příznivé pro organizace občanské společnosti rozvinulo, a některé členské státy v současnosti provádějí legislativní a institucionální změny. Chorvatsko a Německo kupříkladu připravují národní akční plány, jejichž cílem je zlepšit situaci organizací občanské společnosti. Ve Slovinsku má příznivé prostředí organizacím občanské společnosti zajistit zákon o nevládních organizacích. V jiných členských státech, například v Bulharsku a Litvě, mají zvláštní státní orgány za úkol vypracovat politiky na podporu občanské společnosti. Ve Finsku vládní Poradní výbor pro politiku v oblasti občanské společnosti připravil strategii pro občanskou společnost. V některých členských státech však organizace občanské společnosti a obránci práv vyjádřili obavy z toho, že jejich svobodu sdružování negativně ovlivní právní předpisy především v oblasti veřejného pořádku a bezpečnosti, a tyto obavy v některých případech potvrdily soudy. Další překážky uváděné zúčastněnými stranami souvisí se zákony týkajícími se transparentnosti , boje proti terorismu a boje proti praní peněz . Jako další překážky uvedla občanská společnost odrazující opatření, jako jsou audity a šetření týkající se financování, a ztížený přístup k financování. Ve většině členských států nejsou zavedeny zvláštní postupy pro ohlašování a monitorování výhrůžek a útoků. Klíčovou roli v monitorování občanského prostoru a podávání zpráv o něm proto hrají samy organizace občanské společnosti a obránci práv. Slovenské národní středisko pro lidská práva kupříkladu dokumentuje výhrůžky, zastrašování, obtěžování a omezování práv, s nimiž se setkává občanská společnost působící v oblasti ochrany životního prostředí, práv LGBTIQ osob a práv žen včetně sexuálního a reprodukčního zdraví a práv v této oblasti. Ve Finsku vyvinula organizace občanské společnosti nástroj „Společně proti nenávisti“ (Yhdessä vihaa vastaan), jehož pomocí se shromažďují údaje o výhrůžkách a útocích vůči organizacím občanské společnosti a obráncům práv. Vedle toho sleduje online výzkumná platforma monitor CIVICUS svobodu občanské společnosti v rámci 197 zemí a území a platforma Civic Space Watch shromažďuje zjištění evropských skupin o podmínkách pro občanskou společnost a zjišťuje vnitrostátní a celoevropské trendy. Ve Francii řeší fyzické a online útoky proti organizacím občanské společnosti a obráncům práv ministerstvo vnitra tak, že monitoruje oznámení protiprávních činů vůči těmto skupinám a může zavést vhodná opatření s využitím ochranné služby. Lucembursko a Nizozemsko kromě toho realizují projekty umožňující zahraničním obráncům práv, kteří jsou ve své zemi ohroženi nebo na které je tam vyvíjen nátlak, aby po dobu až tří měsíců nalezli bezpečí v těchto zemích. Kromě toho Švédsko přijalo národní akční plán, jehož cílem je řešit výhrůžky a nenávist mimo jiné vůči organizacím občanské společnosti a obráncům práv. Národní instituce pro lidská práva a orgány pro rovné zacházení se rovněž snaží podporovat bezpečné a příznivé prostředí pro organizace občanské společnosti na vnitrostátní úrovni. Národní instituce pro lidská práva úzce spolupracují s organizacemi občanské společnosti například tak, že jim zajišťují odbornou přípravu a pomáhají jim s budováním kapacit. V Řecku Národní komise pro lidská práva doporučila přijetí legislativního návrhu na ochranu obránců práv před útoky, odvetnými opatřeními a neopodstatněným omezováním jejich práv. 3.2.Iniciativy EU na ochranu občanského prostoru EU učinila řadu pozitivních opatření na ochranu organizací občanské společnosti a obránců práv. Byly vyvinuty nástroje na podporu a ochranu demokracie, právního státu a základních práv, jejichž cílem je vytvořit, udržovat a chránit příznivé prostředí pro organizace občanské společnosti a obránce práv. Výroční zpráva o stavu právního státu vydaná Komisí jako součást jejího čtvrtého pilíře, který se týká institucionálních brzd a protivah, obsahuje posouzení stavu občanského prostoru ve všech členských státech, potvrzuje, že „občanská společnost hraje [rovněž] klíčovou úlohu v systému brzd a protivah“ a zkoumá vývoj v souvislosti s rámcem podporujícím občanskou společnost. V roce 2022 byla v rámci zprávy o právním státu vydána doporučení členským státům, z nichž se některá týkala stavu občanského prostoru. K vytvoření bezpečného a příznivého prostředí pro organizace občanské společnosti a obránce práv přispěje také iniciativa proti strategickým žalobám proti účasti veřejnosti, kterou Komise zahájila v roce 2022 a v jejímž rámci zavádí konkrétní opatření na ochranu všech osob, které se podílejí na účasti veřejnosti, před zjevně neopodstatněnými nebo zneužívajícími soudními řízeními. Návrh nové směrnice o trestné činnosti proti životnímu prostředí potvrzuje, že osobám, včetně členů organizací občanské společnosti, které oznamují trestné činy proti životnímu prostředí, se musí dostat nezbytné podpory a pomoci při jakémkoli trestním řízení. V souladu s požadavky stanovenými Aarhuskou úmluvou se na ochránce životního prostředí vztahují také navržená směrnice a doporučení, které se týkají ochrany proti strategickým žalobám proti účasti veřejnosti. Navrhovaný evropský akt o svobodě sdělovacích prostředků zlepší fungování vnitřního trhu pro sdělovací prostředky zvýšením transparentnosti a řešením narušení trhu, čímž rovněž posílí svobodu a pluralitu sdělovacích prostředků ve všech členských státech, a zaručí, aby novináři a redaktoři mohli vykonávat svou práci bez zasahování. Bezpečnější pracovní podmínky pracovníků sdělovacích prostředků online i offline má taktéž zajistit doporučení Komise o zajištění ochrany, bezpečnosti a posílení postavení novinářů a dalších pracovníků sdělovacích prostředků. Na výzvu Evropského parlamentu Komise také připravuje legislativní iniciativu týkající se přeshraničního uznávání sdružení v EU. Tato iniciativa se bude soustředit na přeshraniční činnosti sdružení a umožní jim plně využívat výhod jednotného trhu a základních práv, která mají podle Listiny. Kromě právních opatření chrání Komise organizace občanské společnosti a obránce práv i tím, že přijímá donucovací opatření vůči opatřením, která organizace občanské společnosti a obránce práv poškozují a jsou v rozporu s právem EU včetně Listiny. Komise zahájila dvě řízení o nesplnění povinnosti proti Maďarsku kvůli zákonu o zahraničním financování občanské společnosti a návrhu zákona, který kriminalizuje pomoc poskytovanou žadatelům o azyl. Rozsudky Soudního dvora Evropské unie (SDEU) v těchto dvou věcech stanovily precedent odmítající takovéto právní předpisy a vyzdvihly klíčovou úlohu Soudního dvora v ochraně občanského prostoru a základních práv v EU. Závazek EU, že bude přispívat k ochraně bezpečného a příznivého občanského prostoru, se rovněž promítá do její vnější činnosti, mimo jiné do Akčního plánu EU pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024. Tento aspekt vnější činnosti je také popsán v obecných zásadách EU týkajících se ochránců lidských práv. Od roku 2015 Komise podporuje mechanismy, které zajišťují ochranu nejohroženějším obráncům práv. Z fondu EU na mimořádné události pro obránce lidských práv je obráncům lidských práv poskytována podpora formou malých příspěvků. ProtectDefenders.eu je uskupení organizací občanské společnosti s mezinárodní působností, které přijímá, zpracovává a vyřizuje žádosti obránců práv o podporu. Zajišťuje stálou flexibilní službu, jejímž předmětem je navrhování podpory od budování kapacit přes právní a bezpečnostní poradenství až po služby v oblasti přemísťování a ubytování. Pomocí krizového nástroje pro oblast lidských práv jsou poskytovány příspěvky organizacím občanské společnosti s cílem zajistit přežití lidskoprávních hnutí v těch nejrepresivnějších prostředích pro jejich působení. Komise rovněž financovala vývoj nástroje CSO Meter. Tímto nástrojem se v rámci evropského nástroje sousedství posuzuje otevřenost prostředí pro činnost občanské společnosti v zemích Východního partnerství. EU za účelem ochrany občanského prostoru navázala úzkou spolupráci a dialog s mezinárodními organizacemi. Beze zbytku především využívá normy a znalosti, jež přinesla Rada Evropy a její orgány provádějící monitorování. Výbor ministrů Rady Evropy přijal tři nezávazné nástroje pro oblast občanského prostoru. Mezivládní řídící výbor pro lidská práva zkoumá dopad vnitrostátních právních předpisů, politik a postupů na činnost organizací občanské společnosti a obránců práv a určuje osvědčené postupy podpory a ochrany občanského prostoru. Rada odborníků na právo nevládních organizací sleduje provádění doporučení ohledně právního postavení nevládních organizací a radí, jak uvést vnitrostátní právní předpisy a praxi do souladu s evropskými normami. Platforma na podporu bezpečnosti novinářů kromě toho monitoruje útoky na novináře a zaznamenává, zda je iniciovali státní, či nestátní aktéři, a jejich závažnost.

Klíčovým partnerem je také Organizace spojených národů, zejména díky svým monitorovacím mechanismům zaměřeným na řešení útoků, obtěžování, kriminalizace a pomlouvačných kampaní, jimž je v posledních letech vystavena občanská společnost nejen v EU, ale na celém světě. Zásadně důležitá je i spolupráce s Úřadem pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE). Úřad ODIHR podporuje vnitrostátní orgány při plnění jejich závazků týkajících se ochrany obránců lidských práv tím, že monitoruje schopnost obránců vykonávat činnost a pomáhá jim budovat kapacity prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy v oblasti lidských práv. 4.Poskytování podpory organizacím občanské společnosti a obráncům práv Nedílnou součástí práva na svobodu sdružování je přístup k finančním prostředkům a svoboda jejich používání . Aby organizace občanské společnosti a obránci práv mohli účinně plnit své poslání, potřebují dostatečné finanční prostředky. Několik členských států uvedlo, že navýšily finanční podporu organizací občanské společnosti obecně i jako kompenzaci dopadů pandemie COVID-19 , a toto úsilí v posledních letech významně doplnili mezinárodní dárci a EU. Organizace občanské společnosti a obránci práv v celé EU však jen obtížně získávají finanční prostředky na specifické činnosti, zejména na prosazování zájmů a kontrolní funkci, což je trend, který ještě prohloubila pandemie a současná krize životních nákladů . Zpětná vazba získaná při konzultacích Při konzultacích, které proběhly v rámci přípravy této zprávy, označily organizace občanské společnosti a obránci práv nedostatek finančních prostředků za jeden z hlavních problémů, které jim komplikují práci, a uvedli, že v mnoha členských státech je málo možností, jak získat financování zejména na činnost v oblasti právního státu, demokracie a základních práv . Při online konzultaci téměř polovina zúčastněných organizací (49 %) uvedla existenci překážek zapříčiněných rámcem financování. Konkrétně 40 % organizací zmínilo překážky financování. Menší procentuální podíl organizací (méně než 15 %) jmenoval překážky týkající se obecné prospěšnosti, zahraničního financování, daňových režimů, korupce v účetnictví a auditorství a omezení získávání finančních prostředků online. 4.1.Příklady podpory, kterou aktérům občanské společnosti poskytují členské státy Hlavní finanční a další zdroje získávají organizace občanské společnosti a obránci práv od členských států. Všechny členské státy přidělují organizacím občanské společnosti veřejné prostředky na celostátní, regionální a místní úrovni, přičemž je k dispozici mnoho různých programů financování. Například v Estonsku , Lotyšsku , Litvě a na Maltě je z fondů určených pro organizace občanské společnosti poskytována institucionální podpora na budování jejich kapacit. Ve Finsku získávají organizace občanské společnosti od státu finanční prostředky pocházející z různých zdrojů, například z výnosů státního podniku působícího na regulovaném trhu s hazardními hrami . V některých členských státech, jako je Dánsko, Nizozemsko a Švédsko, je veřejné financování poskytováno na prosazování základních práv . Některé členské státy dále nabízejí financování, které organizacím občanské společnosti částečně pokryje administrativní náklady a náklady na infrastrukturu. Některé členské státy rovněž mají systémy zvýhodněného zdanění darů organizacím občanské společnosti , které motivují k poskytování soukromých darů těmto organizacím a obráncům práv. Ve většině členských států nejsou dotace, granty a dary přijímané organizacemi občanské společnosti předmětem daně. Například v Itálii jsou dary organizacím občanské společnosti odečitatelné z daní a v Česku jsou organizace občanské společnosti osvobozeny od daně z příjmu, silniční daně a daně z nemovitostí, pokud jsou náklady určeny na organizační účely. Organizace občanské společnosti a obránci práv uvádějí, že i když je financování dostupné, existují překážky přístupu k tomuto financování, jako například složité, zatěžující a ne vždy transparentní postupy podávání žádostí či zpráv a kritéria způsobilosti a velmi konkurenční povaha mnoha výzev k podávání návrhů . Další obtíží je podle organizací občanské společnosti krátkodobé financování projektů, které postupně nahrazuje financování dlouhodobější nebo financování správních výdajů . Několik členských států pracuje na řešení těchto problémů s dostupností, přístupností a udržitelností financování. Snaží se zajistit spravedlivé rozdělování finančních prostředků transparentními kritérii a zveřejňováním výzev k podávání návrhů, aby byly všeobecně přístupné. Ve Španělsku je například spravedlivé rozdělování prostředků zajištěno právním předpisem , podle kterého musí být zveřejňována kritéria posouzení. Většina členských států má rovněž plány, jak zjednodušit a zrychlit přístup k financování, například pomocí digitalizace. Na Slovensku a v Chorvatsku se kupříkladu budují nové online systémy, které zjednoduší administrativní procesy veřejného financování. Ve Slovinsku jsou mezitím využívány ke zjednodušení systému financování paušální sazby a jednorázové platby. V některých členských státech mají další překážky původ ve zpolitizovaném rozdělování veřejných finančních prostředků, z něhož jsou ve prospěch vládou organizovaných nevládních organizací vyloučeny organizace občanské společnosti, jež jsou k vládě kritické . Takovými překážkami mohou být praktiky, které organizacím občanské společnosti uzavírají přístup k veřejným finančním prostředkům na základě toho, že je jejich činnost v oblasti prosazování zájmů považována za činnost politickou , což má vliv na jejich status subjektu osvobozeného od daně , a pravidla pro zahraniční dary . Organizace občanské společnosti činné v některých citlivých oblastech, jako jsou práva LGBTIQ osob a genderová rovnost a v nichž se věnují prosazování zájmů a strategickým soudním sporům, jsou z veřejného financování vylučovány ještě důrazněji. 4.2.Podpora, kterou aktérům občanské společnosti poskytuje EU 4.2.1.Program Občané, rovnost, práva a hodnoty (CERV) Organizace občanské společnosti a obránci práv vždy patřili mezi příjemce financování z programů Komise, a doplňovali tedy aktivity členských států. Program CERV je s rozpočtem na období 2021–2027 ve výši 1,55 miliardy EUR historicky největším fondem na podporu základních práv uvnitř EU. Jeho cílem je chránit a prosazovat práva a hodnoty zakotvené ve Smlouvách EU, Listině a mezinárodních úmluvách podporou organizací občanské společnosti a jiných zúčastněných stran na místní, regionální, celostátní a nadnárodní úrovni. Zpětná vazba získaná při konzultacích Organizace občanské společnosti a obránci práv program CERV uvítali jako pozitivní počin. Z konzultací vyplývá, že většina organizací občanské společnosti s tímto programem byla seznámená, přestože v různé míře . 28 % účastníků konzultací uskutečněných v rámci přípravy této zprávy podalo žádost o financování z programu CERV a 39 % účastníků žádost hodlá podat. Program CERV sestává z různých složek financování. Z nové složky Hodnoty Unie je poskytována podpora organizacím občanské společnosti, obráncům práv a dalším zúčastněným stranám, kteří v EU prosazují kulturu hodnot postavených na základních právech, demokracii a právním státu. Financování je možné získat na budování kapacit, na zvyšování povědomí o Listině, na činnosti k rozšíření znalostí odborníků z praxe, právních odborníků a pracovníků organizací občanské společnosti a nezávislých orgánů pro lidská práva, aby se mohli účinně zapojovat do soudních sporů na vnitrostátní i evropské úrovni, jakož i na zlepšování přístupu ke spravedlnosti a posílení prosazování práv pomocí dalšího vzdělávání, sdílení znalostí a výměny osvědčených postupů. V rámci pracovního programu na období 2023–2024 bude podstatně navýšeno financování určené na budování kapacit a soudní spory.

Novou příležitost v rámci složky Hodnoty Unie představujízprostředkovatelé organizací občanské společnosti, které Komise vybrala prostřednictvím otevřené výzvy k podávání návrhů. Tyto subjekty budou organizacím občanské společnosti poskytovat finanční podporu pomocí programu přerozdělování grantů (postoupení grantů, které poskytne EU), aby se budovaly kapacity mnoha základních organizací občanské společnosti, jež prosazují a chrání hodnoty EU. Komise také podporuje rámcové partnery, jako jsou evropské sítě, organizace občanské společnosti působící na úrovni EU a evropské think-tanky zabývající se oblastí hodnot EU . Podporuje především Evropskou síť národních institucí pro lidská práva (metodiku ENNHRI) a několik sítí organizací občanské společnosti, jako například Unii pro občanské svobody (Civil Liberties Union), Evropské středisko pro neziskové právo (European Center for Not-for-profit Law) a Evropské občanské fórum (European Civic Forum), které všechny usilují o vytvoření a zachování příznivého občanského prostoru. Organizace občanské společnosti mají rovněž přístup k významnému objemu financování v rámci ostatních složek programu CERV – Rovnost, práva a genderová rovnost, Daphne (boj proti genderově podmíněnému násilí a násilí na dětech) a Angažovanost a účast občanů, kde tyto organizace tvoří téměř polovinu všech příjemců. V roce 2021 bylo z programu CERV poskytnuto financování ve výši asi 91,8 milionu EUR. V roce 2022 to již bylo přibližně 200 milionů EUR . Na období financování 2021–2027 byl vytvořen systém řízení rizik pro všechny fáze projektového cyklu. V případě všech výzev k podávání návrhů a během celého projektového cyklu musí být respektovány hodnoty EU. Jejich dodržování je pravidelně kontrolováno u všech žadatelů a příjemců ve fázi podání žádosti, hodnocení a realizace. Financování EU na podporu organizací občanské společnosti v době válečné agrese Ruska proti Ukrajině Příjemci financování z programu CERV jsou v dobré pozici, aby mohli reagovat na naléhavé potřeby těch, které zasáhla válečná agrese Ruska proti Ukrajině, a to především shromažďováním údajů, monitorováním, zvyšováním povědomí, prosazováním zájmů a zajišťováním vedení a pomoci pro oběti. V době, kdy Rusko útočnou válku zahájilo, již bylo vyhlášeno několik výzev k podávání návrhů naplánovaných na rok 2022 a žadatelé dostali možnost pozměnit návrhy podle požadavků, které kvůli válce vyvstaly. U některých výzev byla rovněž prodloužena lhůta pro předkládání návrhů. Někteří příjemci financování z řad rámcových partnerů rozvinuli činnosti pro řešení nových potřeb, například kampaně v sociálních médiích, poskytování psychologické podpory nebo školení dobrovolných poradců. V roce 2023 začnou rámcoví partneři přerozdělovat grantové prostředky členským organizacím na místní úrovni, které jsou schopny realizovat v reakci na tuto mimořádnou událost konkrétněji zacílená opatření. 4.2.2.Podpora poskytovaná v rámci jiných programů EU Kromě programu CERV EU občanskou společnost významně podporuje i prostřednictvím mnoha jiných svých programů. Program Spravedlnost zajišťuje veřejnosti účinný přístup ke spravedlnosti podporou justičního vzdělávání a v jeho rámci se organizacím občanské společnosti udělují granty na realizaci projektů ve spolupráci s justičními orgány , jako jsou například přeshraniční projekty dalšího vzdělávání zaměřeného na právo EU pro odborníky z praxe v oblasti justice. Organizace občanské společnosti a obránci práv jsou podporováni také v řadě tematických oblastí v rámci programů financování výzkumu a inovací Horizont 2020 a jeho nástupce Horizont Evropa . Z programu Erasmus+ jsou financovány projekty, které prosazují základní práva a hodnoty EU. Tento program nabízí strukturální finanční podporu (granty na provozní náklady) evropským organizacím občanské společnosti, jež působí v oblasti vzdělávání a odborné přípravy nebo mládeže, a od roku 2021 jsou v něm navrhovány i roční granty na akce. A konečně, z programu zlepšení postavení občanské společnosti je financováno vzdělávání občanské společnosti, které jí má pomoci vytvořit argumentaci proti násilnému extremismu . V rámci vnější činnosti má EU již dlouho zavedené postupy financování, řešení a určování úkolů, které před občanskou společností stojí, za pomoci tematických a zeměpisných programů. Zeměpisnými nástroji, jako je nástroj předvstupní pomoci a Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa (NDICI – Globální Evropa), je organizacím občanské společnosti prostřednictvím regionálních a vnitrostátních finančních rámců (programů v rámci „nástroje sousedství pro občanskou společnost“) poskytována cílená podpora na zvýšení jejich kapacity, na prohloubení jejich dialogu se státy a na podporu otevřeného občanského prostoru. Organizace občanské společnosti jsou rovněž hlavními příjemci podpory z tematického programu pro organizace občanské společnosti a tematického programu pro lidská práva a demokracii v rámci nástroje NDICI – Globální Evropa. 5.Posilování postavení organizací občanské společnosti a obránců práv Občanská společnost je aktivním a nezávislým partnerem v systému zajišťování základních práv v EU. EU a členské státy musí uznat úlohu organizací občanské společnosti a obránců práv, umožnit jim činnost a zajistit jim podmínky pro to, aby se mohli smysluplně zapojovat do rozhodování a provádění vnitrostátních politik a politik EU, jež jsou prospěšné pro naši demokracii. Takovéto posílení postavení organizací občanské společnosti a obránců práv je zásadní pro to, aby vznikl živý občanský prostor a aby se mohli podílet na navrhování vnitrostátních politik a politik EU. Mnoho zúčastněných stran však poukazuje na to, že v některých členských státech je pro organizace občanské společnosti a obránce práv obtížné účastnit se konzultací a dialogů zúčastněných stran. Ne vždy jsou dostupné informace o otevřených konzultacích nebo jasné pokyny, jak se jich zúčastnit. Zpětná vazba získaná při konzultacích Při konzultacích, které proběhly v rámci přípravy této zprávy, více než polovina organizací (53 %) uvedla, že existují překážky „účasti a spolupráce s orgány“. Největší potíže v této oblasti působily překážky, které omezovaly přístup organizací ke konzultacím a jejich účast na rozhodování (45 %) a také jejich přístup k informacím a dokumentům (42 %). Významný počet organizací (30 %) kromě toho uvedl, že se setkávaly s překážkami občanského dialogu v obecnější rovině. Podle zjištění agentury FRA rovněž nejsou na konzultacích dostatečně zastoupeny menšiny a zranitelné skupiny. 5.1.Příklady posilování postavení aktérů občanské společnosti členskými státy Zapojení organizací občanské společnosti a obránců práv je nezbytné pro přípravu, provádění a sledování právních předpisů a politik. Několik členských států vytvořilo mechanismy konzultací, aby zajistily, že se organizace občanské společnosti a obránci práv budou moci zapojit a budou mít možnost posoudit, jaký by navrhovaná opatření mohla mít dopad na ně samotné, jejich členy nebo obecněji na základní práva. Mnoho členských států shromažďuje stanoviska organizací občanské společnosti a obránců práv pomocí otevřených veřejných konzultací. Ve Španělsku se kupříkladu před vypracováním návrhu právního předpisu koná otevřená veřejná konzultace a veřejné jednání, kde mohou organizace občanské společnosti přednést své poznatky a názory. Mnoho členských států rovněž napomáhá zapojení zúčastněných stran online platformami pro konzultace, na nichž poskytují informace o probíhajících konzultacích. V Rakousku byla příprava vnitrostátního strategického plánu společné zemědělské politiky podpořena procesem, v jehož rámci se každý mohl informovat a přispět. V několika členských státech je možné posoudit dopady legislativního návrhu na občanskou společnost na základě obecných pravidel provádění posouzení legislativního dopadu. V některých členských státech má zákonodárce povinnost takové posouzení provést. V Německu musí být například u legislativních návrhů připravených spolkovou vládou posouzeny veškeré dopady regulace včetně dopadů na občanský prostor. V Lotyšsku se dopady návrhů na lidská práva, demokratické hodnoty a rozvoj občanské společnosti posuzují jako horizontální dopady. Pro podporu rozvoje občanské společnosti jsou zásadní struktury stálého dialogu. Některé členské státy zapojují organizace občanské společnosti a obránce práv pomocí zvláštních platforem a sítí zajišťujících oficiální mechanismus, díky němuž se mohou podílet na provádění a sledování právních předpisů a politik. V Česku například Rada vlády pro nestátní neziskové organizace projednává klíčové otázky týkající se činnosti organizací občanské společnosti a podílela se také na vypracování strategie spolupráce veřejné správy s nestátními neziskovými organizacemi. V současnosti se připravuje metodika, která zapojení těchto organizací ještě usnadní. Ve Finsku byl zřízen Poradní výbor pro politiku v oblasti občanské společnosti, jehož úkolem je podporovat spolupráci vlády a občanské společnosti. V Irsku mohou místní orgány komunikovat s komunitními skupinami včetně organizací občanské společnosti prostřednictvím sítě pro účast veřejnosti. Hlavním účelem této sítě je umožnit členům vyjádřit názor v rámci oficiálních místních struktur rozhodování. Některé členské státy zapojují organizace občanské společnosti a obránce práv prostřednictvím platforem a sítí, které se věnují ochraně základních práv konkrétních skupin. V Řecku jsou kupříkladu organizace občanské společnosti zastoupeny v Národní radě proti rasismu a netoleranci a spolupracují s Úřadem národního zpravodaje pro otázky obchodování s lidmi. Ve Španělsku jsou tyto organizace zastoupeny v Radě pro účast žen, jejíž činnost se zaměřuje na podporu rovnosti a nediskriminace. Organizace občanské společnosti rovněž zasedají v Národní radě pro osoby se zdravotním postižením a v Radě pro podporu rovného zacházení a potlačení diskriminace osob na základě rasy nebo etnického původu. V Portugalsku poskytuje Ekonomická a sociální rada fórum pro dialog sociálních partnerů a organizací občanské společnosti o socioekonomických otázkách.

Národní instituce pro lidská práva a orgány pro rovné zacházení udržují pravidelný kontakt s organizacemi občanské společnosti a působí jako spojovací článek mezi těmito organizacemi a různými úrovněmi státní správy. Zapojují tyto organizace do konzultací, poradních výborů, společných projektů a akcí v rámci dialogu. Většina orgánů pro rovné zacházení je začlenila do svých řídících orgánů. Některé národní instituce pro lidská práva a orgány pro rovné zacházení sice hovoří o dobré spolupráci s orgány, ale stále přetrvávají obtíže týkající se včasných a transparentních konzultací, poskytování informací a systematického zapojování těchto institucí a orgánů bez nutnosti jejich vlastní iniciativy. Čtyři členské státy dosud nezřídily akreditovanou národní instituci pro lidská práva v souladu s pařížskými zásadami. 5.2.Podpora, kterou aktérům občanské společnosti poskytuje EU V zakládajících smlouvách EU je uznána důležitost účasti občanské společnosti a dialogu s ní. Článek 11 SEU požaduje, aby orgány EU dávaly občanům a reprezentativním sdružením možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti EU. Uvedený článek dále orgánům EU ukládá povinnost udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností a vést rozsáhlé konzultace o nových iniciativách. Podle čl. 15 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie musí orgány, instituce a jiné subjekty EU jednat co nejotevřeněji s cílem podpořit řádnou správu věcí veřejných a zajistit účast občanské společnosti. Listina uznává právo na svobodu projevu a informací (článek 11) a právo na svobodu pokojného shromažďování a na svobodu sdružovat se s jinými (článek 12). Soudní dvůr Evropské unie v souladu s judikaturou Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) potvrdil, že právo na svobodu sdružování je jedním ze základních pilířů demokratické a pluralitní společnosti, jelikož občanům umožňuje jednat kolektivně v oblastech společného zájmu, a přispívá tak k řádnému fungování veřejného života . Toto uznání klíčové role občanského prostoru se odráží ve fungování EU a v jejích politikách. Zapojení do tvorby politik Od roku 2015 je v rámci programu zlepšování právní úpravy požadováno, aby byly při přípravě legislativních iniciativ spolu s hospodářskými, sociálními a environmentálními dopady v obecnějším smyslu zohledněny také dopady na základní práva. Orgány EU tedy musí posoudit, jak v konkrétních případech základní práva nejlépe prosazovat a chránit, a organizace občanské společnosti a obránci práv díky tomu zároveň vidí, jak jsou při tvorbě právních předpisů v EU případné dopady na občanskou společnost v souvislosti se základními právy řešeny. Mechanismy konzultací a dialogu rovněž organizacím občanské společnosti a obráncům práv umožňují prezentovat svá stanoviska k právním předpisům a politikám EU během celého politického cyklu, od počáteční přípravy iniciativy až po jednání spolunormotvůrců, tedy Evropského parlamentu a Rady. Mechanismy formálních konzultací a mechanismy podávání formálních stížností Soubor nástrojů pro zlepšování právní úpravy potvrzuje význam zapojení zúčastněných stran, včetně občanské společnosti, do tvorby politik EU. Konzultace se zúčastněnými stranami jsou důležitou součástí tvorby politik založené na důkazech a nedocenitelným způsobem zvyšují legitimitu postupu tvorby politik. Na portálu „Podělte se o svůj názor“ lze podávat veškeré připomínky k legislativním návrhům, hodnocením, kontrolám účelnosti a sdělením. Všechny zainteresované strany se zde mohou vyjadřovat k iniciativám před jejich přijetím i po něm. Mohou buď poskytnout obecnou zpětnou vazbu nebo přispět svými názory a poznatky do otevřené veřejné konzultace. Díky systému zpětné vazby mají zúčastněné strany možnost zaslat svá stanoviska ke konkrétním dokumentům (obvykle v rámci „výzvy k předložení informací“). Veřejná konzultace sestává z otázek pro veřejnost a případně také z odborných otázek určených odborníkům z organizací občanské společnosti, podnikům, orgánům veřejné moci, akademické obci atd. Respondenti mohou příspěvek doplnit písemnými podklady, například písemnými stanovisky. Příspěvky lze podávat v kterémkoli z 24 úředních jazyků EU. Pokud mají zástupci organizací občanské společnosti nebo obránců práv podezření, že orgány členského státu porušily právní předpisy EU, mohou rovněž podat formální stížnost u Komise. Poté, co Komise žádost posoudí, rozhodne, zda zahájí řízení o nesplnění povinnosti. Kromě toho je evropský veřejný ochránce práv pověřen prošetřováním stížností jednotlivců a organizací na nesprávný úřední postup orgánů a institucí EU, což zahrnuje i případy, kdy dojde k porušení základních práv. Aktéři občanské společnosti jsou hlavními partnery pro přípravu iniciativ EU. Tuto úlohu lze ilustrovat na příkladu z nedávné doby, kdy se organizace občanské společnosti podílely na utváření přístupu EU k důvěryhodné umělé inteligenci (UI) zaměřené na člověka. Více než 160 organizací občanské společnosti se zúčastnilo veřejné konzultace k Bílé knize o umělé inteligenci. Poskytly cenné připomínky k návrhu nařízení o umělé inteligenci , jehož cílem je vybudovat jednotný trh pro důvěryhodnou a bezpečnou umělou inteligenci, která dodržuje základní práva. K dalším příkladům patří návrh směrnice o náležité péči podniků v oblasti udržitelnosti, balíček proti strategickým žalobám proti účasti veřejnosti, návrh na zřízení evropského prostoru pro zdravotní data, doporučení Komise o ochraně, bezpečnosti a posílení postavení novinářů a dalších pracovníků sdělovacích prostředků a legislativní iniciativa k posílení úlohy a pravomocí orgánů pro rovné zacházení. Konzultace s občanskou společností jsou rovněž nedílnou součástí přípravy a provádění obchodních dohod EU. Komise zřídila odbornou skupinu pro názory migrantů v oblasti migrace, azylu a integrace, která je složena ze zástupců občanské společnosti s příslušnou odborností, přičemž náplní její činnosti je poskytovat poradenství v oblasti migrační politiky. V rámci strategie EU pro rovnost LGBTIQ osob jsou neustále vedeny konzultace s organizacemi občanské společnosti zaměřené na její provádění. Organizace občanské společnosti jsou rovněž zapojeny do provádění mnohých opatření stanovených v této strategii, například do dialogu s členskými státy. Strategický rámec EU pro rovnost, začlenění a účast Romů klade velký důraz na účast ve všech fázích procesu tvorby politik, a zejména na účast romské občanské společnosti. Provádění fondů EU Podle nařízení o společných ustanoveních mohou být organizacím občanské společnosti a obráncům práv svěřovány úkoly. Členské státy podle tohoto nařízení musí zavést účinné mechanismy k zajištění toho, aby byly programy financované z EU navrhovány a prováděny v souladu s příslušnými ustanoveními Listiny. To je část horizontální základní podmínky účinného uplatňování a provádění Listiny („horizontální základní podmínka“). Uvedené nařízení rovněž počítá s „partnerstvím“ s řadou regionálních a místních orgánů a subjektů zastupujících občanskou společnost, jako jsou například subjekty zodpovědné za prosazování základních práv. Členské státy tyto orgány a subjekty po celou dobu zapojují do přípravy, provádění a hodnocení programů, a to i prostřednictvím účasti ve výboru odpovědném za monitorování provádění programů financování, v němž musí být zajištěno vyvážené zastoupení dotčených partnerů. Členské státy se ve stále větší míře snaží zajistit, aby jim s plněním horizontální základní podmínky pomáhaly organizace občanské společnosti. V příslušných případech musí z fondů přidělit odpovídající zdroje na budování správních kapacit sociálních partnerů a organizací občanské společnosti. Například v Dánsku se organizace občanské společnosti a národní instituce pro lidská práva zapojily do dvoustranných a veřejných konzultací, které uspořádal řídící orgán programů, na něž se vztahuje nařízení o společných ustanoveních. Rovněž se podílejí na monitorování provádění všech programů. V Rumunsku řídící orgány všech programů zřídily monitorovací výbory a ve všech jsou zastoupeny organizace občanské společnosti. V Česku jsou organizace občanské společnosti mezi subjekty, které připravují, provádějí a monitorují fondy, na něž se vztahuje nařízení o společných ustanoveních. Díky tomu mohou ovlivňovat obsah programů a výzev k financování a účastnit se hodnocení a monitorování například souladu operací s Listinou. Zdokonalené strukturální dialogy Vedle konzultací Komise vytvořila několik uzpůsobených mechanismů dialogu, díky nimž se zúčastněné strany včetně organizací občanské společnosti a obránců práv mohou pravidelně podílet na tvorbě a provádění politik v konkrétních oblastech. Strukturální dialog s občanskou společností se odehrává například na fórech a platformách, jež se věnují rozsáhlým oblastem politiky a k nimž patří i stálé fórum organizací občanské společnosti bojujících proti rasismu, Platforma pro zdravotní postižení, Evropské fórum pro migraci a platforma pro politiku EU v oblasti zdraví. Na podporu provádění, sledování a hodnocení Strategie EU pro práva dítěte byla vytvořena síť EU pro práva dětí. V roce 2020 byla založena platforma pro práva obětí, jež má usnadnit dialog a výměnu osvědčených postupů a informací mezi svými členy, z nichž dvě třetiny zastupují občanskou společnost . EU rovněž zahájila dialogy o konkrétnějších otázkách, například v rámci fóra občanské společnosti pro rovnost LGBTIQ osob (LGBTIQ Equality Civil Society Forum), Evropské platformy pro začleňování Romů, projektu Roma Civil Monitor do roku 2025, Fóra občanské společnosti pro otázky drog a evropské platformy občanské společnosti pro boj proti obchodování s lidmi. Fórum občanské společnosti pro boj proti antisemitismu sdružuje zástupce Komise, židovských komunit, občanské společnosti a dalších zúčastněných stran a jeho cílem je vytvářet vazby a maximalizovat účinky společných opatření. Organizace občanské společnosti, které jsou signatáři kodexu zásad boje proti dezinformacím a členy stálé pracovní skupiny zřízené pro účely tohoto kodexu, poskytují odborné poradenství pro lepší porozumění novým dezinformačním zprávám nebo pro stanovování klíčových výstupů, například ukazatelů pro měření dopadu kodexu na dezinformace v EU.