Zpráva Komise Radě a Evropskému Parlamentu - Druhá zpráva o sledování restrukturalizace ocelářství v České republice a Polsku {SEC(2005) 1039} /* KOM/2005/0359 konecném znení */





V Bruselu dne 3.8.2005 KOM(2005) 359 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Druhá zpráva o sledování restrukturalizace ocelářství v České republice a Polsku {SEC(2005) 1039} ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Druhá zpráva o sledování restrukturalizace ocelářství v České republice a Polsku 1. ÚVOD Dokončení restrukturalizace ocelářství v nových členských státech a plná integrace příslušných společností na vnitřním trhu zůstává nadále významným úkolem. Mnoho společností v obou zemích nedosáhlo před přistoupením dne 1. května 2004 životaschopnosti a příslušné vlády poskytly finanční podporu na základě toho, že se příjemci stanou životaschopnými v dlouhodobém horizontu. Z tohoto důvodu byla mezi Evropskou unií a Českou republikou a Polskem vyjednána přechodná období umožňující poskytnout státní podporu konkrétním společnostem. Tato výjimka z pravidel pro státní podporu je spojena s některými povinnostmi jak pro příslušné vlády, tak pro jednotlivé společnosti, jež jsou stanoveny v protokolech, které jsou součástí Smlouvy o přistoupení. Protokol 2[1] se týká restrukturalizace českého ocelářského průmyslu a protokol 8[2] restrukturalizace polského ocelářského průmyslu. Tyto protokoly také stanoví podrobná pravidla pro sledování a podávání zpráv, pokud jde o tyto povinnosti, včetně toho, že Komise podává zprávy Radě. Dne 7. července 2004 přijala Komise první zprávu o sledování restrukturalizace ocelářství v České republice a Polsku za rok 2003[3]. V této zprávě Komise poukázala na zpoždění restrukturalizačního procesu, zejména pokud jde o investice. Doporučila oběma zemím využít pozitivních podmínek na trhu a v následujících letech restrukturalizační proces urychlit, aby příslušné společnosti mohly dosáhnout životaschopnosti do konce restrukturalizačního období. Tato druhá zpráva o pokroku je založena na vnitrostátních zprávách o sledování oznámených orgány členských států, jakož i na nezávislém hodnocení a diskusích se zúčastněnými stranami, a podtrhuje skutečnost, že ocelářské společnosti působí na výjimečně příznivém trhu, který vykázal takové úrovně poptávky po oceli a cen oceli, jaké se po léta nevyskytly. Tato skutečnost společnostem pomohla výrazně vylepšit tržby a provozní výsledky a měla usnadnit provádění restrukturalizačních programů. Hodnocení výsledků však ukazuje, že některé společnosti stále nejsou dostatečně výkonné a hrozí, že se do konce restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2006, nestanou životaschopnými. Jelikož do cílového data zbývá pouze 18 měsíců, vyzývá Komise přijímající společnosti i orgány, aby její doporučení pozorně zvážily. Komise zdůrazňuje, že pokud společnosti do konce restrukturalizačního období neobnoví svou životaschopnost, bude analyzovat příčiny tohoto stavu. Pokud by byl neúspěch v obnovení životaschopnosti způsoben skutečností, že restrukturalizační opatření stanovená vnitrostátním restrukturalizačním programem a jednotlivými obchodními plány nebyla prováděna podle plánu, mohou být učiněny kroky vedoucí k navrácení poskytnuté podpory. Tato zpráva popisuje pokrok dosažený během roku 2004 a obsahuje následující prvky: - popis vývoje na globálním trhu s ocelí, na jehož pozadí se restrukturalizační proces odehrává, - zprávy o hlavních výsledcích sledování pro jednotlivé země, pokud jde o státní podporu a klíčové hodnoty restrukturalizace definované v přílohách protokolů (snížení výrobní kapacity, investice, produktivita, náklady a životaschopnost), - závěry a doporučení týkající se nezbytných kontrol a opatření, jež mají být přijata, aby přijímající společnosti dosáhly životaschopnosti do konce restrukturalizačního období. Zprávy o pokroku určené Radě budou vyhotovovány jednou ročně. Poslední zpráva, týkající se pokroku v roce 2006, bude předložena v roce 2007. Tato poslední zpráva bude také obsahovat celkové hodnocení výsledků, kterých bylo dosaženo v průběhu restrukturalizačního procesu (2003–2006). 2. VÝVOJ NA GLOBÁLNÍM TRHU S OCELÍ [4] RESTRUKTURALIZAčNÍ PROCES JE OVLIVNěN MNOHA FAKTORY, VčETNě OPATřENÍ PřIJATÝCH SPOLEčNOSTMI A VEřEJNÝMI ORGÁNY, OBECNÝM HOSPODÁřSKÝM VÝVOJEM A SITUACÍ NA TRHU. PROTO JE PRO ZHODNOCENÍ VÝKONů OCELÁřSKÝCH SPOLEčNOSTÍ V ČESKÉ REPUBLICE A POLSKU NEZBYTNÉ DOBRÉ POROZUMěNÍ TěMTO PRVKůM. ZÁKLADNÍ PřEDPOKLADY OHLEDNě VÝVOJE NA GLOBÁLNÍM TRHU S OCELÍ JSOU SHRNUTY NÍžE. Globální trh, na němž společnosti v roce 2004 působily, byl výjimečně příznivý. Světové hospodářství se v druhé polovině roku 2003 začínalo zotavovat a v roce 2004 vykázalo silný růst, zejména v Asii a Severní Americe, přičemž roční míra růstu meziročně činila 5,5 % ve srovnání s roční mírou růstu 2,8 % v roce 2003. To mělo velmi kladný dopad na poptávku po oceli a obchod s ní, a to po dvouletém cyklu deprese. Výkonnost hospodářství v důsledku rychlého rozvoje čínského trhu vykázala neočekávané zrychlení, které vyneslo celosvětovou spotřebu oceli v roce 2004 na nový rekord 967 milionů tun hotových výrobků, což ve srovnání s rokem 2003 představuje růst o 9 %. Očekává se, že tento rostoucí trend bude v průběhu roku 2005 pokračovat, i když mnohem pomaleji, přičemž předpovědi očekávají přibližně 3,8% růst. V Evropské unii se hospodářství zotavovalo pomaleji a v roce 2004 dosáhlo 2,4% růstu HDP, ve srovnání s 0,9 % v roce 2003. Současně poptávka po hotových ocelářských výrobcích v EU vykázala v roce 2004 výrazný růst činící 7 %, ve srovnání s 1,5 % v roce 2003. České i polské ocelářské společnosti plně využily růstu svých hlavních vývozních trhů. Rovněž zvýšily své tržby na ještě silněji rostoucích domácích trzích. Současné předpovědi však ukazují mnohem nižší růst poptávky v roce 2005 jako důsledek očekávaného nižšího růstu evropského hospodářství, který má činit přibližně 2 %. Ceny oceli v roce 2004 prudce vzrostly a na celosvětové úrovni vykázaly v oblasti plochých a dlouhých ocelářských výrobků růst přibližně o 60 %. Ceny v Evropské unii rostly pomaleji, přibližně o 30 %, což bylo ovlivněno silným eurem. Ve stejném období bylo zvýšení výnosů výrobců oceli částečně kompenzováno značným zvýšením nákladů na suroviny, přepravu a energii. Výhled na rok 2005 předvídá stabilizaci cen. 3. VÝSLEDKY PROGRAMŮ SLEDOVÁNÍ V ČESKÉ REPUBLICE A POLSKU 3.1. Česká republika Navzdory celkově pozitivnímu vývoji na trhu, který umožnil všem výrobcům oceli výrazně zlepšit finanční výkonnost, nejsou všechny české ocelářské společnosti v takové situaci, aby mohly dosáhnout udržitelné životaschopnosti. To je zejména důsledkem zpožděného procesu privatizace, který by však měl být dokončen do poloviny roku 2005. Na základě dostupných informací získaných z různých zdrojů dochází Komise k závěru, že Česká republika, pokud jde o společnosti uvedené v příloze 1 protokolu 2, své závazky týkající se poskytnuté státní podpory plní. Jak uvedla první zpráva Komise o sledování, celková poskytnutá částka je nižší než maximální povolená částka. Podle protokolu nebylo po dni 31. prosince 2003 možno českému ocelářství poskytnout žádnou další restrukturalizační podporu. Protokol vyžadoval trvalé uzavření válcoven za tepla č. 1 a 2 společnosti Válcovny plechu Frýdek-Místek do 31. prosince 2005. Komise však s ohledem na článek 12 protokolu 2 přijala změnu restrukturalizačního plánu, kterou se trvalé uzavření odkládá o šest měsíců do 30. června 2006 (výroba bude ukončena dne 31. prosince 2005). Komise změnu přijala na základě řádně poskytnutého odůvodnění[5]. Na rok 2004 nebyla plánována žádná další snížení výrobních kapacit a české orgány potvrdily závazky společností týkající se změn výrobních kapacit plánovaných do konce restrukturalizačního období. Nezávislé hodnocení pokroku dosaženého v restrukturalizaci českého ocelářství potvrdilo značné obavy, jež se týkají dvou přijímajících společností uvedených v příloze 1 protokolu 2, pokud jde o jejich investiční programy, které proti plánu zaostávají. Obě společnosti až dosud nemohly získat úvěry na investice, a to zejména do zvyšování jakosti. Následkem toho společnosti nemohly plně využít vynikajících podmínek na domácím i světovém trhu. Další příležitosti pro zvyšování zisku, například snižování nákladů a zvyšování tržeb na domácím trhu, pouze částečně vyrovnávaly ztrátu příjmů a v obou případech zůstaly provozní marže pod stanoveným prahem. To znamená, že za běžných tržních podmínek by žádná z těchto společností na konci restrukturalizačního období neuspěla v testu životaschopnosti stanoveném Komisí. Očekává se však, že výše uvedenou analýzu v nadcházejících měsících příznivě ovlivní oznámené dokončení procesu privatizace českého ocelářství. Prozatím Komise na základě předchozích zkušeností dochází k závěru, že úplné převzetí strategickým investorem má významný dopad na provozní výsledky společnosti, což je důsledkem kombinace klíčových určujících faktorů, jako jsou zlepšené řídicí struktury a jejich důsledky na snižování nákladů, zvýšení výtěžnosti a změna tržní orientace, jakož i lepší možnosti získání investičních úvěrů. Nadcházející měsíce jsou tedy pro české ocelářství rozhodující, pokud jde o dosažení udržitelné životaschopnosti. Pro české orgány bude velmi důležité co nejdříve úspěšně uzavřít proces privatizace, aby se usnadnil očekávaný vývoj. Současně musí všechny společnosti pokračovat v restrukturalizačních snahách, a to zejména v těch, které jsou zaměřeny na snižování nákladů a zvyšování jakosti výrobků. 3.2. Polsko Podle informací, které má Komise k dispozici, Polsko, pokud jde o společnosti uvedené v seznamu v příloze 1 protokolu 8, plní závazky uvedené v protokolu týkající se poskytnuté státní podpory, která nedosahuje maximální povolené částky. V období let 1997–2003 Polsko poskytlo celkovou částku 2 750 milionů PLN (590 milionů EUR[6]), což je přibližně 80 % maximální povolené částky podle protokolu. Přijímající společnosti, kterým může být státní podpora poskytována v souladu s protokolem, jsou: Polskie Huty Stali (PHS), Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa, Huta Labędy a Huta Pokój. Podle protokolu nebylo po dni 31. prosince 2003 možno polskému ocelářství poskytnout žádnou další státní podporu. Podle informací, které má Komise k dispozici, byla zatím tato podmínka splněna. Nicméně, pokud jde o působení společnosti Huta Buczek, Polsko v současné době vyjasňuje některé zbývající nesrovnalosti. Podle dostupných informací byly splněny závazky související se snížením výrobních kapacit v roce 2004. Z informací, které má Komise k dispozici, vyplývá, že fyzická likvidace válcovny pasů za studena společnosti Huta Lucchini-Warszawa (30 000 tun) proběhla podle plánu v prosinci 2004. Společnost Huta Bankowa ukončila výrobu ve své válcovně středních profilů (60 000 tun) v prosinci 2004. Evropská komise rovněž poznamenává, že příznivé podmínky na trhu přinesly většině společností značně zvýšené tržby, zlepšené provozní výsledky a vysoké úrovně zisku. To mělo pozitivní účinek na perspektivu životaschopnosti společností, ale v některých případech se zdá, že to nestačí, aby životaschopnosti dosáhly do konce roku 2006. Druhý rok sledování restrukturalizace polského ocelářského průmyslu nadále ukazuje zpoždění, někdy významná, a to zejména ve vztahu k investicím, které v případě některých společností mohou ovlivnit jejich budoucí životaschopnost, pokud by došlo k výraznému zpomalení trhu. V jiných případech vyvolává obavy finanční situace společností, navzdory výjimečně příznivé situaci na trhu. Komise dochází k závěru, že zlepšené provozní výsledky společností jsou pozitivním faktorem, ale z velké části také výsledkem výjimečně příznivého trhu, který se má podle očekávání letos stabilizovat. Privatizace hlavní polské ocelářské společnosti, která byla dokončena v březnu 2004, přispívá ke zlepšení její výkonnosti. Jsou však stále zapotřebí další snahy. Komise tedy všem společnostem ve zbývajících dvou letech doporučuje zintenzívnit restrukturalizační snahy a využít zvýšeného obratu a dostupné hotovosti, zejména pokud jde o investice, snižování zaměstnanosti a snižování nákladů, aby byly schopny přestát možné zpomalení a dosáhly životaschopnosti podle plánu do konce roku 2006. 4. NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ Na základě závěrů sledování procesu restrukturalizace ocelářství v České republice a Polsku během roku 2004 Komise zjišťuje u většiny společností zlepšené provozní výsledky. To je zejména důsledkem výrazně zlepšeného trhu, a to jak domácího, tak celosvětového. Komise současně podtrhuje, že sledování v některých případech ukazuje významná zpoždění v provádění závazků a požadavků týkajících se restrukturalizace, které stanoví příslušné protokoly. Komise považuje za klíčové, aby přijímající společnosti, na něž se vztahují restrukturalizační programy, v letech 2005 a 2006 zintenzívnily restrukturalizační proces, aby eliminovaly zpoždění v provádění svých obchodních plánů naakumulovaná v minulém roce. Zvláštní důraz je třeba klást na investice nutné k podpoře prodeje výrobků s vyšší přidanou hodnotou, čímž se zvýší výnosy. Je třeba pokračovat ve snahách o snižování nákladů a zlepšování výtěžnosti. Orgány se vyzývají, aby úspěšně dokončily zbývající privatizace. Komise bude proces restrukturalizace nadále pečlivě sledovat, zejména v oblastech, kde byla zjištěna zpoždění, a bude o něm ve svých budoucích zprávách o pokroku patřičně informovat. Stejně jako v předchozí zprávě o pokroku Komise opětovně zdůrazňuje, že protokoly jasně stanoví, že vedle podpory, kterou předpokládá protokol, Česká republika a Polsko nesmí poskytovat svému ocelářskému průmyslu žádnou další restrukturalizační podporu. Jakákoli další restrukturalizační pomoc poskytnutá přijímajícím společnostem uvedeným v protokolu nebo jakékoli jiné ocelářské společnosti, na niž se nevztahují restrukturalizační programy, by byla v rozporu se smlouvou o přistoupení. Komise již ve dvou případech zahájila nezbytné kroky s cílem ověřit, zda nebyla státní podpora poskytnuta protiprávně a zda nemá být navrácena[7]. [1] Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 934. [2] Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 948. [3] KOM(2004) 443 v konečném znění. [4] Zdroj: IISI a Eurostat. [5] Podrobnosti viz rozhodnutí, které je veřejně přístupné na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/decisions/n600_2004/en.pdf. [6] Směnný kurz PLN/EUR 4,6595 (průměr z prosince 2003). [7] Komise zahájila dne 19. května 2004 formální řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se restrukturalizační podpory poskytnuté společnosti Huta Czestochowa, polskému výrobci oceli, který není uveden v příloze 1 protokolu č. 8 (věc C20/04 ex NN 25/2004, Úř. věst. C 204, 12.8.2004, s. 6). Kromě toho Komise dne 14. prosince 2004 zahájila další formální řízení týkající se restrukturalizační pomoci poskytnuté Třineckým železárnám, českému výrobci oceli, který není uveden v příloze 1 protokolu č. 2 (věc C45/04, Úř. věst. C 22, 27.1.2005).