(4)Několik členských států vyhlásilo nouzový stav nebo zavedlo mimořádná opatření. Veškerá mimořádná opatření by měla být striktně přiměřená, nezbytná, časově omezená a v souladu s evropskými a mezinárodními standardy. Měla by podléhat demokratickému dohledu a nezávislému soudnímu přezkumu.

(5)Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a v čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách závažného hospodářského útlumu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 připouštějí stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

(6)Je zapotřebí nepřetržitě jednat, aby se šíření pandemie omezilo a tlumilo, aby se posílila odolnost vnitrostátních systémů zdravotní péče, aby se zmírnily socioekonomické důsledky prostřednictvím podpůrných opatření pro podniky a domácnosti a aby se zajistily adekvátní zdravotní a bezpečnostní podmínky na pracovištích s výhledem na obnovení ekonomické aktivity. Unie by měla plně využívat rozličné nástroje, které má k dispozici, aby podpořila úsilí členských států v těchto oblastech. Členské státy a Unie by současně měly společně pracovat na přípravě opatření, která jsou nutná pro návrat k normálnímu fungování naší společnosti a ekonomik a k udržitelnému růstu, přičemž do těchto opatření by měly mimo jiné začlenit ekologickou a digitální transformaci a promítnout veškeré ponaučení z krize.

(7)Krize způsobená pandemií COVID-19 poukázala na flexibilitu, kterou jednotný trh nabízí k přizpůsobení se mimořádným situacím. Aby se však zajistil rychlý a plynulý přechod k fázi oživení a k volnému pohybu zboží, služeb a pracovníků, musí být hned, jak přestanou být nezbytná, zrušena mimořádná opatření, jež brání normálnímu fungování tohoto trhu. Ze stávající krize vyplynulo, že jsou zapotřebí pohotovostní plány ve zdravotnictví, zahrnující zejména lepší nákupní strategie, diverzifikované dodavatelské řetězce a strategické rezervy základního vybavení. Jedná se o zásadní faktory pro vypracování rozsáhlejších pohotovostních plánů.

(8)Normotvůrce Unie již změnil příslušné legislativní rámce tak, aby členské státy mohly mobilizovat veškeré nevyužité zdroje z evropských strukturálních a investičních fondů a řešit tak mimořádné dopady pandemie COVID-19. Tyto změny zajistí další flexibilitu a také zjednodušené a efektivnější postupy. Aby se zmírnily tlaky v oblasti peněžních toků, mohou členské státy v účetním období 2020–2021 rovněž využít 100% míru spolufinancování z rozpočtu Unie. Finsko se vyzývá, aby těchto možností plně využívalo a jejich prostřednictvím pomáhalo jednotlivcům a odvětvím, kterých se zmíněné problémy dotýkají nejvíce.

(9)Je pravděpodobné, že socioekonomické důsledky pandemie se projeví nerovnoměrně napříč odvětvími a regiony, a to kvůli rozdílným modelům specializace. To s sebou nese riziko, že se ve Finsku prohloubí rozdíly. Jelikož kromě výše uvedeného hrozí i dočasné narušení procesu konvergence mezi členskými státy, vyžaduje současná situace cílené politické reakce.

(10)Dne 30. dubna 2020 předložilo Finsko svůj národní program reforem na rok 2020 a svůj program stability z roku 2020. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(11)Na Finsko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a pravidlo pro zadlužení.

(12)Ve svém programu stability z roku 2020 finská vláda předpokládá, že se celkové saldo zhorší ze schodku ve výši 1,1 % HDP v roce 2019 na schodek ve výši 7,2 % HDP v roce 2020. Očekává se, že v roce 2021 schodek klesne na 4,0 % HDP. Míra zadlužení, která se v roce 2019 zvýšila na 59,4 % HDP, by podle programu stability z roku 2020 měla v roce 2020 vzrůst na 69,1 %. Makroekonomický a fiskální výhled ovlivňuje vysoká nejistota v důsledku pandemie COVID-19.

(13)Finsko v reakci na pandemii COVID-19 a v rámci koordinovaného přístupu Unie přijalo rozpočtová opatření, aby zvýšilo kapacitu systému zdravotní péče, zabránilo šíření pandemie a poskytlo pomoc obzvláště zasaženým jednotlivcům a odvětvím. Podle programu stability z roku 2020 činila tato rozpočtová opatření 1,7 % HDP. Tato opatření zahrnují jak nouzové výdaje na ochranu zdraví a veřejného pořádku, tak opatření na podporu podniků a zaměstnanců. Finsko navíc oznámilo opatření, která sice nemají přímý dopad na rozpočet, avšak přispějí k podpoře likvidity pro podniky, kterou program stability z roku 2020 odhaduje na 5 % HDP. Tato opatření zahrnují úvěrové záruky pro podniky, přičemž jsou zaměřeny především na malé a střední podniky, jakož i zvláštní systémy záruk pro společnost Finnair a společnosti provozující lodní dopravu, které zajišťují bezpečnost dodávek. Kromě toho byla ve Finsku přijata další opatření na podporu likvidity, která nejsou uvedena v programu stability, včetně odložení daně z příjmu právnických osob. Tato dodatečná opatření jsou odhadována na přibližně 15 % HDP. Opatření přijatá Finskem jsou celkově v souladu s pokyny stanovenými ve sdělení Komise o koordinované ekonomické reakci na koronavirovou nákazu COVID-19. Plné provedení těchto opatření, po němž bude následovat přeorientace fiskálních politik směrem k dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic, až to hospodářské podmínky dovolí, přispěje k zachování fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu.

(14)Na základě prognózy Komise z jara 2020 se za předpokladu, že nedojde ke změně politik, očekává, že saldo veřejných financí Finska bude v roce 2020 činit −7,4 % HDP a v roce 2021 −3,4 % HDP. Míra zadlužení by měla dosáhnout 69,4% HDP v roce 2020 a 69,6% v roce 2021.

(15)Dne 20. května 2020 vydala Komise zprávu vypracovanou v souladu s čl. 126 odst. 3 Smlouvy z důvodu předpokládaného překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v roce 2020 ze strany Finska. Celkově z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno.

(16)Finsko v reakci na krizi přijalo komplexní opatření na podporu svého systému zdravotní péče a svého hospodářství. Finská vláda například přijala několik změn rozpočtu a rozhodla se zlepšit jistotu pracovních míst pro zaměstnance a zároveň byly zmírněny podmínky pro pobírání dávek v nezaměstnanosti. Přístup k dávkám v nezaměstnanosti byl usnadněn pro svobodná povolání a podnikatele. Opatření v oblasti sociálního zabezpečení mají hodnotu 1,6 miliard EUR. Kromě úvěrů zaručených státem o objemu 10 miliard EUR byly uvolněny přímé granty pro podniky v hodnotě 1 miliardy EUR. Vláda dočasně snížila příspěvek zaměstnavatele na důchodové zabezpečení o 2,6 procentních bodů a vyčlenila nejméně 1 miliardu EUR na balíček podpory obcí. Finský orgán finančního dohledu snížil kapitálové požadavky na finské úvěrové instituce zrušením kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika a úpravou požadavků specifických pro úvěrové instituce. Vláda jmenovala pracovní skupinu vedenou ministerstvem financí a ministerstvem sociálních věcí a zdravotnictví za účelem přípravy finské strategie pro ukončování mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19. Na základě první zprávy pracovní skupiny přijala vláda na začátku května postupný plán ukončování opatření. Pracovní skupina dále navrhne příslušná opatření k řešení zdravotních, sociálních a hospodářských dopadů této krize. Konzultovala sociální partnery, obce, občanskou společnost a organizace zaměřené na životní prostředí.

(17)Třebaže Finsko prokázalo všeobecnou připravenost vypořádat se s krizí COVID-19, pro jeho systém zdravotní péče by bylo přínosné, kdyby byla zvýšena jeho odolnost. Nemocniční distrikty byly nuceny přesunout zdravotnický personál pro léčbu pacientů s koronavirem, což vedlo k tomu, že nebyly dodržovány zákonné lhůty pro nenaléhavou zdravotní péči. Současný systém zdravotnických služeb poskytovaných různými poskytovateli vedl k nerovnoměrné hustotě zdravotnických pracovníků v rámci země. Fragmentace poskytování služeb a nerovný přístup k sociálním službám a službám primární zdravotní péče bude i po krizi představovat problém, zejména pro nezaměstnané a důchodce, včetně osob se zdravotním postižením. Vzhledem k nárůstu nezaměstnanosti v důsledku krize COVID-19 by krátkodobá i střednědobá politická opatření měla být zaměřena na zlepšení rovného přístupu k primární zdravotní péči. Ve střednědobém horizontu je i nadále důležité pokračovat v plánech reforem v sociální a zdravotní oblasti postupně zvažovaných finskými vládami, zejména vzhledem k tomu, že připravují Finsko na dalekosáhlé demografické změny a pomohly by Finsku udržet v budoucnosti kvalitu jeho systému zdravotní péče a zlepšit jeho dostupnost. Dlouhodobá udržitelnost finských veřejných financí je i nadále ohrožena očekávaným zvýšením nákladů spojených se stárnutím populace, zejména nákladů na sociální a zdravotní péči.

(18)Podle prognózy Komise se očekává, že nezaměstnanost v roce 2020 vzroste na 8,3 % a v roce 2021 klesne na 7,7 %. K omezení růstu míry nezaměstnanosti a opětovnému začlenění těch, kdo přišli o práci v důsledku krize COVID-19, na trh práce jsou zapotřebí účinná krátkodobá a střednědobá politická opatření navržená v úzké spolupráci se sociálními partnery. Toto úsilí by mělo rovněž podporovat skupiny ohrožené chudobou a sociálním vyloučením, jako jsou osoby s nízkou kvalifikací, se zdravotním postižením, s omezenou pracovní schopností a osoby přistěhovaleckého původu. Finsko zavedlo režimy zkrácené pracovní doby, v rámci kterých bylo mnoho zaměstnanců posláno na nucenou dovolenou. Aktivní politiky na trhu práce, včetně opatření zaměřených na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace, by mohly zajistit rychlý a udržitelný návrat na trh práce. Dotované mzdy by mohly být cílené a spojené s odbornou přípravou a následnými opatřeními ze strany veřejných služeb zaměstnanosti. Změna kvalifikace a prohlubování dovedností jsou klíčem k udržení zaměstnatelnosti pracovních sil ve stále digitálnější a ekologičtější ekonomice. Reforma celoživotního vzdělávání by mohla pomoci řešit potřebu zlepšování dovedností dospělých, včetně těch s nízkou kvalifikací, v odvětvích, která jsou relevantní pro trh práce, jako je odvětví informačních a komunikačních technologií (IKT). K zajištění dovedností, které trh potřebuje v době demografických a technologických změn, bude důležité zachovat relevantnost vzdělávacího systému pro trh práce, a to i zajištěním dostatečného počtu míst na vysokých školách v souladu s výhledem zaměstnanosti pro jednotlivá odvětví a jednotlivé regiony. Aby se zabránilo zhoršení socioekonomické situace nejzranitelnějších skupin v návaznosti na krizi COVID-19, bude mít zásadní význam řešení problému digitální propasti, zejména při zajišťování přístupu znevýhodněných žáků ke kvalitnímu vzdělání. Složitý systém dávek vytváří překážky bránící nástupu do zaměstnání. V zájmu podpory využívání práce na zkrácený a částečný úvazek by měl být účinně zaveden registr příjmů obsahující informace o platech a dávkách v reálném čase, přičemž by se měly zkrátit pro vyřizování dávek sociálního zabezpečení. Ve střednědobém horizontu bude důležité, aby Finsko reformovalo systém sociálních dávek s cílem zvýšit zaměstnanost a připravit finský systém sociálního zabezpečení na budoucnost.

(19)Pro stimulaci hospodářství po zrušení stávajících opatření omezujících volný pohyb osob bude nezbytná pomoc podnikům, zejména těm malým a středním, aby se během krize udržely nad vodou. Dočasná podpora likvidity prostřednictvím úvěrů, grantů a záruk by mohla podnikům pomoci překonat toto období vysoké nejistoty a podstatně nižších příjmů. Při koncipování a provádění uvedených opatření je třeba zohlednit odolnost bankovního sektoru.

(20)Na podporu hospodářského oživení bude důležité předsunout veřejné investiční projekty ve vyšší fázi připravenosti a podpořit soukromé investice, mimo jiné relevantními reformami. Investice ve Finsku zůstávají pod průměrem EU u kategorií, které nejvíce podporují růst produktivity, zejména u investic do zařízení a duševního vlastnictví. To může omezit dlouhodobý růstový potenciál země a negativně ovlivnit její konkurenceschopnost a oživení. Vyšší míra investic do výzkumu a vývoje je přitom klíčovým faktorem, který umožňuje strukturální změnu ve prospěch hospodářských odvětví s intenzivním využíváním znalostí a posílení dlouhodobého růstového potenciálu. Plánovaný přechod k uhlíkové neutralitě do roku 2035, který se rovněž odráží ve finském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, si vyžádá značné investice, zejména do elektrických sítí a udržitelné dopravy. Pod vedením parlamentní řídící skupiny se vyvíjí nový vnitrostátní dopravní systém pro rok 2021. V situaci, kdy panují obavy týkající se zdraví, životního prostředí, regionů a produktivity je třeba pokračovat v úsilí zaměřeném na zavádění vysokorychlostního širokopásmového připojení a zlepšení další digitální infrastruktury za účelem racionalizace logistiky a zachování hospodářské činnosti v odlehlých oblastech. Programování Fondu pro spravedlivou transformaci na období 2021–2027 by Finsku mohlo pomoci řešit některé z problémů, které s sebou nese přechod ke klimaticky neutrální ekonomice, zejména v oblastech, které jsou zmiňovány v příloze D zprávy o Finsku. To by Finsku umožnilo tento fond optimálně využít.

(21)Vnitrostátní posouzení rizik Finska týkající se boje proti praní peněz je v současné době zastaralé a bude aktualizováno v roce 2020. Finský orgán pro finanční dohled v nedávné době zlepšil svou kapacitu pro dohled. Má však stále nedostatečný počet zaměstnanců a přístup k dohledu založený na posouzení rizik není dosud správně uplatňován. Již bylo šetřeno několik případů podezření z porušení předpisů, přičemž další prioritní oblastí je i nadále zavedení odrazující sankční politiky. Počet zpráv o podezřelých transakcích se v posledních měsících prudce zvýšil a nástroje ve finanční zpravodajské jednotce se zdají být pro analýzu těchto informací nedostatečné. Výměna informací mezi finanční zpravodajskou jednotkou a orgánem finančního dohledu je stále nedostatečná.

(22)Zatímco aktuální doporučení se zaměřují na řešení socioekonomických dopadů pandemie a na usnadnění hospodářského oživení, doporučení pro jednotlivé země z roku 2019, která Rada přijala dne 9. července 2019, se rovněž zabývala reformami, které jsou nezbytné pro řešení střednědobých a dlouhodobých strukturálních problémů. Daná doporučení jsou stále relevantní a během příštího ročního cyklu evropského semestru budou dále sledována. Uvedené platí i pro doporučení týkající se investičních hospodářských politik. Posledně zmiňovaná doporučení by měla být zohledněna při strategickém programování fondů politiky soudržnosti v období po roce 2020, mimo jiné i při přijímání zmírňujících opatření a strategií pro ukončování mimořádných opatření ve spojitosti s aktuální krizí.

(23)Evropský semestr poskytuje rámec pro průběžné koordinování hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti v Unii, které může přispět k udržitelné ekonomice. Členské státy ve svých národních programech reforem na rok 2020 bilancují pokrok, pokud jde o plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. Zajistí-li Finsko plné provedení níže uvedených doporučení, přispěje k pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje a ke společnému úsilí o konkurenceschopnou udržitelnost v Unii.