CS Úřední věstník Evropské unie C 253/6

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 253/04

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„KARP ZATORSKI“

ES č.: PL-PDO-005-0401-26.04.2007

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Název:

„Karp zatorski“

2. Členský stát nebo třetí země:

Polsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1 Druh produktu:

Třída 1.7 Kategorie: Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané.

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

„Karp zatorski“ (Cyprinus carpio) je hybrid získaný křížením čisté linie kapra „Karp zatorski“ s těmito čistými liniemi: maďarskou, jugoslávskou, gołyszkou a izraelskou (Dor-70). „Karp zatorski“ je živá ryba, která se prodává čerstvá a nezpracovaná. „Karp zatorski“ se chová výhradně v kaprových rybnících s překomorováním podle zatorské metody, která je založena na dvouletém cyklu chovu.

Vzhled:

— hmotnost ryby uváděné do prodeje: 1 100–1 800 g,

— barva: olivová nebo olivově modrá,

— šupinatost: zrcadlové šupiny uspořádané ve tvaru šípu, pruhu nebo trojhranu.

Chemické složení masa kapra „Karp zatorski“:

— sušina: 22,50 %

— syrový popel: 1,23 %

— celkový obsah bílkovin: 19,25 %

— syrový tuk: 1,55 %

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

—

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

Ryby jsou krmeny převážně potravou, která je přirozeně dostupná v rybnících. Díky vysoké produktivitě rybníků s chovem kaprů v dané oblasti se ryby krmí přirozenou potravou dostupnou v rybnících. Ve všech fázích produkce se ryby přikrmují pouze přírodními obilovinami (pšenice, ječmen, tritikale, kukuřice), z nichž nejméně 70 % pochází z oblasti vymezené v bodě 4 a které se díky zvláštním půdním a klimatickým vlastnostem vyznačují vysokou kvalitou a splňují přísné hygienické normy. Při nákupu obilovin se zohledňuje jejich kvalita a obsah vlhkosti, která nesmí být vyšší než 11 %. Krmivo zakoupené mimo oblast produkce kapra „Karp zatorski“ se používá pouze v případě, že jsou zdroje krmiva v oblasti vymezené v bodě 4 nedostatečné. Nepoužívá se žádná potrava umělého původu nebo doplňková krmiva.

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Celý cyklus produkce kapra „Karp zatorski“ musí probíhat v zeměpisné oblasti vymezené v bodu 4. Ryby získané křížením čisté linie kapra „Karp zatorski“ s čistou maďarskou, jugoslávskou, gołyszkou a izraelskou linií (Dor-70) rostou rychleji, jsou odolnější vůči nákazám, mají lepší výtěžnost masa a lépe se přizpůsobují přírodním podmínkám panujícím v oblasti vymezené v bodě 4. Celý produkční cyklus je založen na zatorské metodě chovu, která se vyznačuje zkrácením doby chovu na dva roky. Cyklus produkce kapra „Karp zatorski“ zahrnuje těchto pět fází:

1. Výtěr

K výtěru se vybírají jedinci s nejlepšími vlastnostmi. Dochází k němu v přírodních třecích rybnících. Připouští se také umělý výtěr v líhních. Vykulený plůdek se umísťuje do odchovných rybníků bez použití letních plůdkových rybníků.

2. Odchov plůdku

Vykulený plůdek z třecích rybníků se přelovuje do letních plůdkových rybníků. Rybníky musí být velmi dobře udržované. Hustota obsádky je 200 000 ks vykuleného plůdku na hektar. Letní plůdek se přelovuje, jakmile dosáhne hmotnosti 2–4 g.

3. Odchov a přezimování podzimního plůdku

V červenci se odchovné rybníky nasadí letním plůdkem, nebo v některých případech plůdkem odebraným z třecích rybníků. V odchovných rybnících jsou ryby krmeny obilovinami uvedenými v bodě 3.4. Krmivo se nejdříve mele na jemnou moučku a později, když jsou ryby větší, se používá krmivo s hrubší strukturou. Ryby se krmí třikrát týdně až do konce září. Na konci první sezóny mají dosahovat jednotkové hmotnosti 60–150 g. Podzimní plůdek se ponechává v odchovných rybnících přezimovat. Důležitá je každodenní kontrola rybníků.

4. Nasazování hospodářských rybníků

Na jaře se kapři přelovují z odchovných rybníků a vysazují se do hospodářských rybníků. Ryby jsou krmeny od května do září podle předem stanoveného krmného plánu. Nejintenzivnější fáze krmení připadá na červen, červenec a srpen. Výlov ryb začíná v říjnu. Ryby se vyloví a přesouvají do speciálních přepravních nádrží. Po přesunu se ryby třídí podle velikosti, potom se váží a přepravují do sádek. Tato zařízení jsou hluboká 1,7–2,0 m, bez vegetace, ale s dobrým průtokem vody a okysličováním. Tímto způsobem se zajišťuje, že maso kapra „Karp zatorski“ je prosté pachu bahna.

5. Výlov kaprů ze sádek

V prosinci (během předvánočního období) se ryby vyloví ze sádek a „Karp zatorski“ se přepravuje na prodejní místa, kde se ryby umísťují do speciálních okysličených nádrží.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

—

3.7 Zvláštní pravidla pro označování:

Název „Karp zatorski“ se používá pro účely uvádění živých ryb na trh, proto se také v případě velkoobchodních dodávek ryb v přepravních nádržích s využitím motorových vozidel tento název nachází na fakturách, dodacích listech a přepravních dokumentech a může se též nacházet na nádrži nebo motorovém vozidle. V maloobchodních prodejnách se ryby umísťují do speciálních okysličených nádrží. Nádrže jsou označeny zřetelně viditelným nápisem „Karp zatorski“.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

„Karp zatorski“ se produkuje ve třech obcích, které se nalézají ve východní části Malopolského vojvodství. Jsou to Zator a Przeciszów v okrese Osvětim a Spytkowice v okrese Wadowice. Oblast se rozprostírá na ploše 134 km2, ale produkce se soustřeďuje především v obci Zator.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti:

Přírodní faktor

Povrchové vody

Charakteristickým znakem oblasti produkce kapra „Karp zatorski“ je hustá síť vodních toků: říční sítě doplněné o hustou síť odvodňovacích příkopů a kanálů zásobujících jednotlivé vodní nádrže vodou. Rybníky se rozkládají přibližně na 22 % území obce Zator. Mají vysokou přirozenou produktivitu, tj. rychlý růst biomasy. Rybníky s chovem kaprů v této oblasti poskytují rybám hojné zásoby přirozené potravy: zooplankton, fytoplankton a bentos. Kvůli komplexnímu systému jezer, rybníků a nádrží v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4 se tato oblast běžně nazývá Dolina Karpia (Kapří údolí).

Podzemní vody

Oblast produkce kapra „Karp zatorski“ se nachází v předkarpatském hydrogeologickém regionu. Hladina podzemní vody je 5–10 m pod povrchem. Průměrná tloušťka vodonosné vrstvy se odhaduje na 4,8 m s infiltračním koeficientem 244/24 h. Voda má dobrou jakost (třída Ib).

Podnebí

Oblast produkce kapra „Karp zatorski“ se nachází ve středoevropském podnebném pásmu, v karpatském klimatickém regionu v nižší části mírně teplého klimatického stupně. Na podnebí této oblasti působí kontinentální i mořské vlivy. Je také ovlivněno blízkostí horských oblastí. Vegetační období (průměrná denní teplota nad 5 °C) trvá 224 dní a období intenzivní vegetace (průměrná denní teplota nad 10 °C) trvá od konce dubna do poloviny října; období bez mrazu trvá 172 dní.

Půdy

Oblast produkce kapra „Karp zatorski“ se vyznačuje velmi rozmanitým pokryvem půdy: hnědozemě a pseudopodzolové půdy, říční náplavy, glejové půdy, černozemě a rašelinové a bahenní půdy.

Chráněné venkovské oblasti

Oblast chovu kapra „Karp zatorski“ je charakteristická zejména čistým vzduchem a hojností bohaté a vzácné fauny a flóry. Díky tomuto velkému výskytu volně žijících zvířat byly tyto oblasti na základě kritérií organizace Birdlife International vybrány Polskou společností pro ochranu ptactva (OTOP) za součást sítě Natura 2000 – Doliny Dolnej Skawy (Údolí dolního toku řeky Skawa) (PL 125) – jako zvlášť chráněné území. Tato síť hraje hlavní úlohu v ochraně přírodních zdrojů Evropské unie.

Lidský faktor

Počátky rybolovu a chovu kaprů v obci Zator sahají na přelom 11. a 12. století. Od té doby se zde rozvíjí odvětví rybolovu a později chovu ryb. Je to nejstarší středisko tohoto druhu v regionu. Rozvoj chovu ryb umožňovala hustá síť vodních toků (řeky Soła a Skawa a horní Visla), vhodné půdní podmínky pro pěstování čtyř hlavních druhů obilovin používaných ke krmení kaprů, mírné podnebí a možnost přepravy ryb po řece do Krakova a okolních oblastí. Rybníky byly stavěny podél řek jako šňůra perel. To ulehčilo gravitační přítok a odtok vody včetně vysoušení rybníkových řečišť. K výraznému rozvoji chovu ryb došlo po skončení první světové války. Začalo se přestavbou rybníků zničených za války, byly zavedeny nové technologie, zreguloval se maloobchod s rybami a vznikla první rybárna v Krakově. V roce 1946 převzala státní statek v Zatoru Jagelonská univerzita a vznikl Zootechnologický institut, v němž se usilovalo o zlepšení produkce kaprů.

V zeměpisné oblasti popsané v bodě 4 byla vyšlechtěna původní linie kaprů, která se zachovala od roku 1955 jako inbrední linie a nikdy se nekomercializovala. Na základě pozorování, výzkumu a zkušeností místní chovatelé ryb a vědci vyšlechtili křížence mezi čistou linií kapra „Karp zatorski“ a dalšími liniemi kaprů, které byly nejlépe přizpůsobeny podmínkám v této oblasti. Od roku 1946 se postupně zaváděla zatorská metoda chovu založená na dvouletém cyklu, která v prvním roce umožnila zvýšení hmotnosti ryb z 60 na 150 g a míra přežití vzrostla na 86 %. Tato metoda ve spojení s bohatými zásobami přirozené potravy ve vodách regionu umožnila zkrátit cyklus chovu kaprů na dva roky. Touto metodou se produkují kapři o hmotnosti 1 100–1 800 g a využívá se velký potenciál růstu ryb v druhém roce produkčního cyklu. Většina práce spojené s produkcí kapra „Karp zatorski“ se vykonává manuálně, přičemž lidské poznatky a zkušenosti hrají významnou úlohu. Na základě dlouholetých zkušeností rozvinuli chovatelé schopnost vykonávat různé činnosti v procesu produkce, jako je výběr počáteční hustoty populace ryb ve výši 200 000 plůdků na hektar v rybnících, čímž se snižuje riziko šíření nákaz, omezují se ztráty a přirozené zdroje potravy se využívají co nejefektivněji. Velmi záleží také na umění přizpůsobit hrubost a dávkování obilovin v závislosti na hmotnosti ryb.

5.2 Specifičnost produktu:

K charakteristickým rysům kapra „Karp zatorski“, které potvrzují jeho jedinečnost, patří:

— jeho kompaktní tvar,

— ukazatel vysokohřbetosti 2,2–2,4,

— rychlý růst,

— výtěžnost masa 61–64 %,

— kondiční ukazatel (Fultonův koeficient) 3,9–5,0,

— maso je prosté pachu bahna, má vůni čerstvé ryby a lahodnou chuť,

— krmný koeficient 5 v případě obilovin,

— míra přežití 86 %,

— nadprůměrná odolnost vůči nákazám.

Produkt s výše uvedenými vlastnostmi je výsledkem dvouletého cyklu chovu.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo určitou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Výjimečná jakost kapra „Karp zatorski“ je neoddělitelně spjata s přírodním prostředím zeměpisné oblasti popsané v bodě 4. Jeho jakost je dána nejen jedinečnými vlastnostmi přírodního prostředí, ale též místní tradicí a technikou chovu ryb. Jedině kombinace všech výše uvedených faktorů umožňuje produkovat kapry se specifickými vlastnostmi popsanými v bodě 5.2.

Z přírodních faktorů uvedených v bodě 5.1 vyplývá, že rybníky vytvářejí dostatečné množství vysoce kvalitní přirozené potravy. Oblast produkce tohoto druhu kapra má též příznivé půdní a klimatické podmínky pro pěstování čtyř hlavních druhů obilovin. Především díky velké produktivitě rybníků je potrava ryb přírodní bez použití umělých nebo doplňkových krmiv. Díky této velké produktivitě a vyloučení umělé lehce fermentovatelné potravy bohaté na uhlovodíky se podařilo omezit výskyt patogenních činitelů. To má vliv na zdraví kapra „Karp zatorski“ a výjimečné organoleptické vlastnosti produktu. Zejména na tom závisí vůně čerstvé ryby a lahodná rybí chuť. Výše uvedené charakteristiky zeměpisné oblasti jsou též základem pro produkci ryb s dobrým ukazatelem vysokohřbetosti a dobrou tvorbou masa, o čemž svědčí vysoký kondiční ukazatel uvedený v bodě 5.2. Produkce kapra „Karp zatorski“ je úzce spjatá s místem jeho původu, jelikož blízkost přírodních vodních toků a vodních ploch, včetně řek a jejich přítoků, znamená, že tato oblast je hojně zásobena vodou, která je mimořádně důležitá pro chov ryb. Uspořádání terénu v této oblasti umožnilo výstavbu tak rozsáhlých a funkčních rybníkových komplexů. Půda, na níž byly rybníky vybudovány, a klimatické podmínky (zejména dlouhé vegetační období), jakož i hojnost a kvalita přírodních zdrojů potravy, mají přímý vliv na vysokou přirozenou produktivitu rybníků (tj. množství ryb, které lze vyprodukovat na hektar bez krmení), která se pohybuje od 150 do 300 kg/ha.

Jakost a vlastnosti kapra „Karp zatorski“ jsou výsledkem nejen přírodního prostředí, s nímž neoddělitelně souvisí, ale též s tradicí a technikami šlechtění na tomto území. Na základě pozorování, výzkumu a zkušeností místní chovatelé ryb a vědci vyšlechtili kapra, který je nejlépe přizpůsoben podmínkám v této oblasti. Vznikla tak čistá linie kapra „Karp zatorski“, křížená s maďarskou, jugoslávskou, gołyszkou a izraelskou (Dor-70) čistou linií. Získané potomstvo má vynikající produkční charakteristiky, jako je vysoká míra přežití a dobrá konverze krmiva, o čemž svědčí nízké krmné koeficienty. Díky heteróznímu efektu ryby rostou rychleji, jsou odolnější vůči nákazám, mají vysokou výtěžnost masa a jsou velmi dobře přizpůsobeny místním přírodním podmínkám. Používání zatorské metody produkce, přizpůsobené podmínkám životního prostředí oblasti vymezené v bodě 4, umožňuje získávat produkt s vlastnostmi uvedenými v bodě 5.2. Zkrácením období chovu na dva roky lze vyprodukovat mladé kapry s vynikající chutí, organoleptickými vlastnostmi a masem s nižším obsahem tuku, než u starších ryb uváděných do prodeje po běžně využívaném delším produkčním cyklu. „Karp zatorski“ má lahodnou chuť, kterou se odlišuje od kaprů produkovaných v jiných zeměpisných oblastech, zejména proto, že ryby jsou mladé. To též určuje jakost masa a jeho organoleptické vlastnosti, jichž si spotřebitelé velmi cení. Vlastnosti kapra „Karp zatorski“ nachází u spotřebitelů uznání, což dokazuje skutečnost, že se prodává za cenu vyšší o 10–15 %, než je cena kaprů z jiných zeměpisných oblastí.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Wnioski-przeslane-do-UE-od-kwietnia-2006-roku

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.