ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Druhé průběžné hodnocení společných podniků pro provádění společných technologických iniciativ CLEAN SKY, PALIVOVÉ ČLÁNKY A VODÍK a INICIATIVY PRO INOVATIVNÍ LÉČIVA /* COM/2014/0252 final */





Obsah 1. ÚVOD.. 3 2. SOUVISLOSTI 3 3. PROCES HODNOCENÍ 5 4. SHRNUTÍ VÝSLEDKŮ HODNOCENÍ A DOPORUČENÍ 6 4.1. Clean Sky. 6 4.1.1. Organizace společného podniku a vztahů se zúčastněnými stranami 6 4.1.2. Provádění výzkumného programu. 7 4.2. Palivové články a vodík. 7 4.2.1. Organizace společného podniku a vztahů se zúčastněnými stranami 7 4.2.2. Provádění výzkumného programu. 7 4.3. Iniciativa pro inovativní léčiva. 8 4.3.1. Organizace společného podniku a vztahů se zúčastněnými stranami 8 4.3.2. Provádění výzkumného programu. 8 4.4. ANALÝZA SWOT. 8 5. REAKCE KOMISE NA ZPRÁVY SNO.. 10 5.1. Clean Sky. 10 5.1.1. Doporučení k organizaci a účinnosti 10 5.1.2. Doporučení k pokroku a efektivnosti 11 5.2. Palivové články a vodík. 12 5.2.1. Doporučení k organizaci a účinnosti 12 5.2.2. Doporučení k pokroku a efektivnosti 12 5.3. Iniciativa pro inovativní léčiva. 13 5.3.1. Doporučení k organizaci a účinnosti 13 5.3.2. Doporučení k pokroku a efektivnosti 14 6. ZÁVĚRY.. 16 ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Druhé průběžné hodnocení společných podniků pro provádění společných technologických iniciativ CLEAN SKY, PALIVOVÉ ČLÁNKY A VODÍK a INICIATIVY PRO INOVATIVNÍ LÉČIVA 1. ÚVOD Tato zpráva shrnuje zjištění a hlavní doporučení předložená panely nezávislých odborníků, kteří provedli druhá průběžná hodnocení následujících společných technologických iniciativ (STI): Clean Sky, palivové články a vodík, a iniciativy pro inovativní léčiva. Ve zprávě se také předkládají připomínky Komise a zdůrazňují oblasti, v nichž by měla být naplánována návazná opatření. Touto zprávou Komise plní požadavky dané článkem 11 jednotlivých nařízení Rady, kterými se zakládají výše uvedené společné technologické iniciativy[1]. Informace o třech skupinách nezávislých odborníků (SNO), které provedly hodnocení a analýzu SWOT (silné stránky, slabé stránky, příležitosti a hrozby) pro každou STI, jsou uvedeny v přílohách. Příloha obsahuje také úplný výčet doporučení předložených skupinami nezávislých odborníků. Plné znění jednotlivých zpráv je zveřejněno na příslušné webové stránce společného podniku. 2. SOUVISLOSTI Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (7. RP) navrhl ustavení dlouhodobých partnerství soukromého a veřejného sektoru (formou STI), jež mají být prováděna prostřednictvím společných podniků (SP) v rámci oblasti působnosti článku 171 Smlouvy o založení Evropského společenství (nyní článek 187 Smlouvy o fungování Evropské unie) a definoval konkrétní kritéria k jejich vymezení. Byla určena řada strategických technologických oblastí a vytvořena partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) mezi Evropskou komisí a příslušnými odvětvími. Tato zpráva se zaměřuje na následující partnerství soukromého a veřejného sektoru: společný podnik Clean Sky (SP CS) představuje partnerství PPP mezi Evropskou unií (zastoupenou Komisí) a odvětvím letectví. Jeho hlavním cílem je vyvinout technologie šetrné k životnímu prostředí, a přispět tak k cílům ACARE 2020[2] spočívajícím ve snížení emisí a hluku v letecké dopravě v Evropě, a to ve všech segmentech letadel komerčního letectví. V rámci společného podniku Clean Sky zastupuje odvětví jeho 12 vedoucích představitelů a v současnosti 66 přidružených členů. Vedle členů se společného podniku účastní více než 400 partnerů vybraných prostřednictvím otevřených výzev k předkládání návrhů, kteří pracují na konkrétních úkolech. Všichni tito členové a partneři spolupracují v řadě technologických oblastí, které byly spojeny do šesti integrovaných technologických demonstračních systémů (ITD) a programu nástroje pro hodnocení technologií, a to s cílem posoudit výkonnost technologií vyvinutých v rámci společného podniku Clean Sky. Společný podnik pro palivové články a vodík (SP FCH) představuje partnerství PPP mezi Evropskou unií (zastoupené Komisí), odvětvími palivových článků a vodíku (zastoupenými průmyslovým uskupením NEW-IG) a výzkumnou obcí (zastoupenou výzkumným uskupením N.ERGHY). Jeho hlavním cílem je zrychlit zavádění palivových článků a vodíkových technologií na trh tak, aby se využil potenciál, který jako nástroj k dosažení nízkouhlíkového energetického systému skýtají. Společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva (SP IIL) představuje partnerství PPP mezi Evropskou unií (zastoupenou Komisí) a Evropskou federací farmaceutických odvětví a asociací (EFPIA). Jeho cílem je vytvořit prostředí intenzivnější spolupráce v oblasti farmaceutického výzkumu a technologického rozvoje v Evropě, vyvinout účinnější a bezpečnější léčiva a zároveň zvýšit konkurenceschopnost farmaceutického odvětví v EU. Společný podnik Clean Sky má rozpočet 1,6 miliardy EUR a maximální příspěvek EU činí 800 milionů EUR, přičemž minimálně 200 milionů EUR z této částky je vyčleněno na výzvy k předkládání návrhů. Do září 2013 bylo vyhodnoceno 14 výzev k předkládání návrhů, na jejichž základě bylo následně vybráno portfolio projektů. V době posuzování čítalo projektové portfolio 349 projektů, u kterých došlo k podpisu grantové dohody. Vyhodnocení 15. výzvy k předkládání návrhů stále ještě probíhalo a do konce roku 2014 se plánovalo vyhlášení závěrečné 16. výzvy. U společného podniku pro palivové články a vodík činí maximální příspěvek EU na výzkumné činnosti 470 milionů EUR. Doposud bylo vyhlášeno šest ročních výzev k předkládání návrhů, na jejichž základě bylo následně vybráno portfolio projektů. V prvních pěti výzvách byla mezi 131 projektů rozdělena částka ve výši přibližně 380 milionů EUR. V době zpracování tohoto druhého průběžné hodnocení doposud probíhala jednání o 71 projektech předložených na základě výzvy k předkládání návrhů v roce 2013 s celkovým orientačním financováním přibližně 68 milionů EUR. Pokud jde o iniciativu pro inovativní léčiva, byl z rozpočtu na 7. RP přidělen maximální příspěvek ve výši 1 miliardy EUR. Doposud se uskutečnilo 10 výzev k předkládání návrhů, přičemž celkové projektové portfolio tvoří přibližně 40 probíhajících projektů. Poslední 11. výzva byla vyhlášena dne 11. prosince 2013. V souladu s požadavky nařízení Rady, jimiž se zakládají SP STI, proběhla v letech 2010 a 2011 první řada průběžných hodnocení. Druhá řada hodnocení, jež je předmětem této zprávy, byla uzavřena před koncem roku 2013. Reakce Komise na zprávy z prvního průběžného hodnocení byla začleněna do jejího sdělení o partnerství[3]. 3. PROCES HODNOCENÍ Druhá průběžná hodnocení tří společných podniků se prováděla souběžně. Koordinace hodnocení byla obzvláště důležitá s ohledem na skutečnost, že spolu s probíhajícím procesem zaměřeným na pokračování těchto iniciativ docházelo k přechodu od 7. RP k programu Horizont 2020. Cílem tohoto hodnocení bylo posoudit účelnost, účinnost a kvalitu provozu, a to jak pokud jde o příslušné provozní subjekty, tak i příslušné činnosti. Za tímto účelem Komise požádala řadu nezávislých odborníků, aby na základě analýzy podkladů a rozhovorů s vybranými zúčastněnými stranami v jednotlivých technologických oblastech sestavili zprávu. V zájmu usnadnění procesu posuzování horizontálních a společných otázek působil ve všech třech skupinách nezávislých odborníků (SNO) jeden společný odborník. Po zahajovacích schůzkách v Bruselu v březnu 2013 probíhala hodnocení v průměru po dobu pěti měsíců. Při jejich provádění se uplatnila kombinace práce na dálku, konferenčních hovorů a řady schůzek a rozhovorů se širokou škálou zúčastněných stran. V případě společného podniku pro palivové články a vodík proběhlo také internetové šetření u koordinátorů projektu. Pokud jde o společný podnik Clean Sky, uskutečnilo se několik inspekcí na místě v podnicích a zařízeních u vybraných integrovaných technologických demonstračních systémů (ITD) s cílem posoudit strategii a práci provedenou při přípravě demonstračních systémů. Kromě toho byly analyzovány interní dokumenty a informace, které jsou k dispozici na internetu, včetně řady dokumentů týkajících se politik EU. Skupiny nezávislých odborníků vydaly své zprávy v červenci 2013 (palivové články a vodík), v srpnu 2013 (iniciativa pro inovativní léčiva) a v říjnu 2013 (Clean Sky). Toto druhé kolo průběžných hodnocení posloužilo v relevantních případech jako podklad pro legislativní proces k otázce zakládání SP STI nové generace. 4. SHRNUTÍ VÝSLEDKŮ HODNOCENÍ A DOPORUČENÍ Celkově došly skupiny nezávislých odborníků ve svých zprávách k závěru, že si společné podniky, pokud jde o dosažení vytčených cílů, vedly úspěšně, že jsou relevantní z hlediska výzev programu Horizont 2020 a že by se v jejich činnosti mělo pokračovat. Z druhých průběžných hodnocení vyplývá, že stávající společné podniky úspěšně prokázaly životaschopnost koncepce PPP při výzkumu v oblastech strategických technologií. Podařilo se jim účinně realizovat hlavní cíle a dokázaly posílit postavení Evropy v oblasti výzkumu a vývoje v odvětví letectví, farmaceutického průmyslu, palivových článků a vodíku. Pokud jde o perspektivy do budoucna, mají zúčastnění odborníci za to, že u některých problémů lze dosáhnout nápravy, a předložili proto řadu doporučení s cílem odstranit nebo omezit slabé stránky v současném provozu všech jednotlivých společných podniků a zlepšit jeho účelnost, účinnost a kvalitu. 4.1. Clean Sky Skupina nezávislých odborníků dospěla k závěru, že výzkum prováděný v rámci společného podniku Clean Sky[4] je velice kvalitní. V současné době již funguje nebo byla testována řada demonstračních systémů. V mnoha případech předběžná posouzení přínosů pro životní prostředí potvrzují schopnost dosažení vytyčených cílů do konce programu. 4.1.1. Organizace společného podniku a vztahů se zúčastněnými stranami Pokud jde o organizaci a účinnost při využívání zdrojů, ve zprávě se uvádí, že celková správa při řízení programů, realizaci výzev k předkládání návrhů a provádění projektů je účinná. SNO je přesvědčena, že společný podnik Clean Sky v rámci společného strategického programu vytvořil efektivní dialog mezi průmyslem, včetně malých a středních podniků (MSP), a výzkumnými a vysokoškolskými obcemi, přičemž tento program úspěšně uvedl v život. SNO má ovšem za to, že by měly být posíleny stávající vazby se společným podnikem SESAR[5] i Poradní radou pro výzkum letectví v Evropě (ACARE)[6] a že by společný podnik Clean Sky měl mít lepší přehled o leteckých dopravcích, poskytovatelích letových navigačních služeb (ANSP) a dalších zúčastněných stranách. Co se týče řízení výkonné kanceláře, SNO zjistila, že stále existuje prostor ke zlepšení, pokud jde o omezení administrativní činnosti, zvýšení organizační účinnosti a zlepšení vnitřní i vnější komunikace. Došlo ovšem k významnému pokroku z hlediska urychlení procesů a dosažení vyšší provozní efektivity. Zpráva předkládá doporučení k dalším úpravám, kterými by se dále zlepšila efektivita výkonné kanceláře. Navíc v nynější situaci, kdy je společný podnik Clean Sky dobře zaveden, je zapotřebí zlepšit vyváženost skladby dovedností v oblasti řízení projektů. 4.1.2. Provádění výzkumného programu Pokud jde o technický pokrok, ve zprávě se uvádí, že přes počáteční prodlevy způsobené pomalým rozběhem vykazuje společný podnik Clean Sky při plnění vytčených cílů uspokojivý pokrok a vyznačuje se jasným, otevřeným a nediskriminačním postojem k širokému společenství zúčastněných stran. Zejména se prokázalo, že strategie (tj. metody, procesy a nástroje), která byla použita k zahájení a řízení výzev k předkládání návrhů, výběru nejlepších návrhů, podpoře účasti MSP a zvýšení míry nových vstupů do společného podniku a přihlášení do výzev k předkládání návrhů, je účinná. Uspokojivě postupuje také technický rozvoj demonstrátorů. Lze konstatovat, že do ukončení společného podniku Clean Sky prokážou demonstrační programy integraci několika technologií v praxi a naznačí potenciální přínosy v relevantním provozním prostředí. 4.2. Palivové články a vodík Společný podnik pro palivové články a vodík[7] buduje díky spojení dlouhodobého závazku ze strany EU a stabilního financování poskytovaného prostřednictvím tohoto nástroje jistotu v tomto odvětví a podporuje překlenování mezery mezi výzkumem a zaváděním do praxe. 4.2.1. Organizace společného podniku a vztahů se zúčastněnými stranami SNO uznává, že řízení projektů je efektivní a že je účastníci oceňují, bylo ovšem doporučeno snížit režijní náklady. Struktura správy společného podniku FCH se považuje za přiměřenou, je zde ale určitý prostor ke zlepšení, zejména na úrovni rozhodování a spolupráce s členskými státy. SNO také v neposlední řadě doporučila, aby společný podnik zlepšil oblast komunikace. 4.2.2. Provádění výzkumného programu Pokud jde o technologický pokrok, z hodnocení vyplynulo, že vývoj, k němuž v důsledku výzkumu prováděného v oblasti palivových článků a vodíku došlo, zajistil zlepšení situace na trhu (například prostřednictvím snížení nákladů a zlepšení výkonnosti a životnosti dílů). Zpráva zdůrazňuje, že demonstrační projekty, zejména v odvětví dopravy, posílily znalosti a důvěru. Přestože se kvalita prováděné činnosti považuje za srovnatelnou s kvalitou činností realizovaných v rámci ostatních částí 7. RP, dopad na politiku (klíčový aspekt z hlediska úspěšnosti technologií palivových článků a vodíkových technologií) je vnímán jako omezený, přičemž nejpravděpodobnějším důvodem tohoto omezeného účinku je skutečnost, že výzkumné činnosti jsou teprve v rané fázi (bylo dokončeno pouze několik projektů). Odborníci nicméně doporučují revidovat vazby mezi výzkumem a politikou revidovány a zlepšit komunikaci s útvary Komise odpovědnými za tvorbu politik. Doporučují také, aby byl usnadněn přístup ke zdrojům financování s cílem umožnit nezbytné demonstrace velkého rozsahu potřebné k zavádění těchto technologií na trh. Zároveň by měl i nadále existovat prostor pro průlomové výzkumné činnosti. 4.3. Iniciativa pro inovativní léčiva Podle SNO iniciativa pro inovativní léčiva[8] úspěšně prokázala svou efektivitu tím, že posílila atraktivnost Evropy pro farmaceutický výzkum a vývoj, že dokázala soustředit zdroje a podnítit výraznější zapojení a angažovanost různých zúčastněných stran a že s cílem urychlit vývoj léčiv podpořila nové technologie a metodiky. Hodnocení zejména popisuje vysokou kvalitu a vynikající vědeckou úroveň projektů. 4.3.1. Organizace společného podniku a vztahů se zúčastněnými stranami Při posuzování účinnosti iniciativy pro inovativní léčiva (IIL) SNO analyzovala klíčové ukazatele výkonnosti, strukturu a procesy správy, komunikační strategie a využívání finančních prostředků. Jedním z hlavních závěrů je, že klíčové ukazatele výkonnosti by se měly dále rozvíjet tak, aby jimi bylo možné lépe měřit celkové cíle iniciativy pro inovativní léčiva a aby se v nich tyto cíle lépe odrážely. Je také třeba vypracovat dlouhodobou strategii tak, aby se lépe zhodnotil celkový dopad IIL na biofarmaceutický průmysl, systém zdravotní péče a evropskou ekonomiku. Zpráva kromě toho zdůrazňuje, že je třeba dále rozvíjet komunikační strategii, aby zacíleným sdělením oslovila různé skupiny. Tím by se řešil problém nedostatečného zviditelnění IIL v rámci konkrétních skupin ve vědecké obci. Přestože SNO dospěla k závěru, že bylo dosaženo významného pokroku ve fungování výkonné kanceláře, v organizační oblasti a v oblasti lidských zdrojů i nadále přetrvává řada problémů, u kterých lze dosáhnout zlepšení. 4.3.2. Provádění výzkumného programu Pokud jde o provádění činností v oblasti výzkumu a vývoje, SNO konstatovala, že i nadále existují mylné představy o otázkách duševního vlastnictví, ačkoliv způsob, jak tento problém chápou jednotlivé zúčastněné strany, se značně liší. SNO ocenila úsilí, jež bylo vynaloženo na prozkoumání možnosti nového mechanismu financování, např. prostřednictvím výzev k předkládání návrhů na využívání nových vědeckých příležitostí (ENSO), jejichž výsledky předčily očekávání. 4.4. ANALÝZA SWOT S cílem zasadit hodnocení do širších souvislostí a napomoci k vyvození závěrů odborníci SNO provedli analýzy SWOT společných podniků společných technologických iniciativ (SP STI). Na základě silných stránek, slabých stránek, příležitostí a hrozeb u jednotlivých společných podniků byla zjištěna řada společných rysů, a to zejména v případě silných a slabých stránek. Tato analýza je robustní: výslovně se totiž zabývá třemi z pěti SP STI zřízenými v rámci 7. RP. Zpráva Komise o druhém kole průběžných hodnocení druhých dvou SP STI spadajících do kompetence GŘ pro komunikační sítě, obsah a technologie již byla zveřejněna[9] a její závěry jsou v souladu se závěry, jež se předkládají v tomto dokumentu. Obecně lze konstatovat, že silné stránky současných SP STI potvrzují, že partnerství PPP představují u konkrétních technologií úspěšný model spolupráce při řešení výzev, jež nelze řešit hospodářskou soutěží. STI jsou platným nástrojem k dosažení dohody o programech strategického výzkumu a potenciálně účelnějšího využívání rozpočtů na výzkum. Jejich další silnou stránkou je schopnost vytvořit a udržovat společenství intenzivních kontaktů napříč odvětvími, výzkumnými organizacemi a vysokými školami prostřednictvím rozšiřování sítě zapojených zúčastněných stran a vytváření kritického množství odborných znalostí s cílem řešit ty nejsložitější problémy a realizovat vědecké výstupy vysoké kvality. Jako přínosné se ukázaly rovněž mobilizace zdrojů a růst synergických efektů. Společný podnik Clean Sky zavedl efektivní strukturu správy a aktivní účast poradních orgánů; společný podnik pro palivové články a vodík a iniciativa pro inovativní léčiva by tyto aspekty měly dále posílit. Pokud jde o slabé stránky, analýza zdůrazňuje, že lze ještě zlepšovat vyváženost v zastoupení vědeckých a administrativních pracovníků ve výkonných kancelářích společných podniků. Tuto otázku je však třeba posuzovat v širším kontextu koncepce společných podniků STI; ty představují z hlediska své struktury malé subjekty, které musí poskytovat širokou škálu podpůrných služeb pro výzkumné a demonstrační činnosti. Tato skutečnost má vliv na možnost zlepšovat poměr mezi administrativními a vědeckými úkoly a usilovat o interní obnovení vyvážené skladby dovedností zaměstnanců. Nařízení Rady navrhovaná Komisí[10] v této souvislosti obsahují opatření, která mají společným podnikům napomoci racionalizovat některé administrativní úkoly a dále těžit ze společných služeb nabízených všem typům subjektů provádějících program Horizont 2020. SNO se kromě toho vyjádřily k menšímu zapojení některých kategorií zúčastněných stran (tj. MSP, podniků EFPIA) a k opatřením, jež je třeba přijmout k rozšíření oblasti působnosti iniciativ. Současná úroveň koordinace s regionálními, vnitrostátními a mezinárodními iniciativami a politikami se má za omezenou a měla by se zlepšit. Tyto připomínky k zapojení a koordinaci na různých úrovních intervencí a politik jsou prakticky výlučně určeny STI, sledování zlepšení ovšem spadá do kompetence Komise. V určitých případech se soubor klíčových ukazatelů výkonnosti zavedený u každého SP STI považuje za nedostatečně vyzrálý s tím, že omezuje možnost prokázat širší socioekonomický dopad, dopad na životní prostředí a výsledky, jichž bylo dosaženo z hlediska naplňování cílů na úrovni programu. Tento druhý faktor může představovat hrozbu zejména pro politickou podporu společných podniků STI. V neposlední řadě byla zjištěna společná hrozba spočívající v potenciálním nárůstu negativního vnímání společných podniků STI hlavními zúčastněnými stranami. 5. REAKCE KOMISE NA ZPRÁVY SNO Komise vítá závěry SNO v tom smyslu, že společný podnik je vhodným prostředím pro provádění výzkumu a demonstrací v konkrétních důležitých odvětvích a že by se v něm mělo pokračovat. Komise se zavazuje přijmout v souvislosti s doporučeními, jež jí byla určena, návazná opatření a spolupracovat s jinými zúčastněnými stranami a orgány na opatřeních v návaznosti na doporučení, jež byla adresována jim. Komise obecně souhlasí s hodnoceními a závěry SNO a s většinou konkrétních doporučení. Mnohá z těchto doporučení již byla zohledněna v návrzích Komise na společné podniky STI v rámci programu Horizont 2020. 5.1. Clean Sky Komise bere na vědomí závěr SNO, že přes pomalý rozběh společný podnik Clean Sky zrychlil svou činnost a probíhá plnou rychlostí. Přestože se nepodařilo zcela dohnat všechny prodlevy, veškeré plánované kroky v oblasti provádění budou uskutečněny. Komise uznává postoj SNO a byla utvrzena v tom, že společný podnik Clean Sky naplňuje své cíle. 5.1.1. Doporučení k organizaci a účinnosti 5.1.1.1. Přiměřenost interních pravidel a financování společných podniků Komise obecně uznává stanovisko SNO, že rozhodovací proces by se měl urychlit, ale zároveň zdůrazňuje, že proces zefektivnění by měl probíhat v rámci pravidel pro účast a v souladu s finančním nařízením tak, aby byla zachována kontrola a umožněna naprostá transparentnost, pokud jde o využívání veřejných prostředků. 5.1.1.2. Účinnost organizace a postupů výkonné kanceláře, včetně sledování Komise souhlasí s tím, že rozšíření společných podniků je příležitostí k zefektivnění jejich způsobu využívání administrativních a technických zdrojů. Je ovšem důležité poznamenat, že tento proces racionalizace je třeba vnímat a realizovat v širším kontextu provádění programu Horizont 2020, v jehož rámci jsou společné podniky prostředkem k dosažení cílů stanovených zákonodárcem. 5.1.1.3. Účinnost komunikace Komise souhlasí s tím, že ústředním nositelem vnitřních a vnějších synergií společného podniku by měla být oblast komunikace. Komise je odhodlána dosažení tohoto cíle podporovat. Je důležité zintenzivnit efektivní komunikační činnosti a zaměřit se na širokou veřejnost, zástupce jednotlivých odvětví, subjekty s rozhodovací pravomocí a mezinárodní společenství. Komise souhlasí se SNO, že se doposud podařilo dosáhnout velice dobrých výsledků a že současný stav je důležitým východiskem pro další zlepšení komunikace. Kromě toho Komise souhlasí s tím, že vazby mezi společným podnikem SESAR a společným podnikem Clean Sky by se měly posílit a je připravena spolupracovat s oběma společnými podniky na zlepšení komunikace a posílení synergií a doplňkovosti. Komise se také zavazuje úzce spolupracovat se společným podnikem Clean Sky a všemi zúčastněnými stranami, včetně členů skupiny zástupců zúčastněných států, s cílem celosvětově zvýšit povědomí o společném podniku Clean Sky 2 a jeho viditelnost. 5.1.1.4. Kvalita výzev k předkládání návrhů SNO uznává, že postup a realizace výzev k předkládání návrhů byly efektivní a přiměřené z hlediska úlohy partnerů v technickém programu Clean Sky. Komise souhlasí s tím, že tento přístup by měl být zachován a proces výzev by měl i nadále významným způsobem přispívat k dosažení konkrétních cílů v ještě ambicióznější iniciativě Clean Sky 2. SNO má za to, že by se mělo dále pokračovat v systematickém přezkumu technického obsahu výzev a Komise je připravena přispět k dosažení tohoto cíle. 5.1.2. Doporučení k pokroku a efektivnosti 5.1.2.1. Celkový pokrok a efektivnost Komise souhlasí se závěrem SNO, že iniciativa Clean Sky 2 by se měla stát stěžejním subjektem celoevropského inovačního programu v odvětví letectví založeného na demonstrátorech. V úsilí o plnění cílů v oblasti životního prostředí a konkurenceschopnosti je třeba využít úspěšného provádění iniciativy Clean Sky v rámci 7. RP. Komise zdůrazňuje, že tyto cíle v oblasti životního prostředí a pokrok při jejich dosahování je třeba sladit s jinými iniciativami, které podporují její politiku v oblasti životního prostředí. Komise konstatuje, že SNO ve své zprávě uvedla, že strategie a příprava závěrečné fáze demonstrace, včetně letových zkoušek, byla příkladná. SNO zároveň poukázala na potřebu intenzivnější korelace mezi cíli iniciativy Clean Sky a celkovými cíli odvětví letectví stanovenými v rámci evropské technologické platformy ACARE. Komise s postojem SNO souhlasí a prozkoumá možnost dále rozpracovat metodiku posuzování pokroku v dosažení cílů ACARE. 5.1.2.2. Inspekce na místě SNO uznává, že inspekce na místě umožnily bezprostředně se seznámit s pokrokem, jehož společný podnik Clean Sky dosáhl, a rovněž s tím, jakým způsobem dosažené výsledky splnily konkrétní cíle. Komise souhlasí s postojem SNO a přijímá její doporučení k zajištění toho, aby se v budoucích hodnoceních s inspekcemi na místě počítalo. 5.1.2.3. Nástroj pro hodnocení technologií a potřeby politiky Komise bere na vědomí současný horizont nástroje pro hodnocení technologií, který se zaměřuje na posouzení technologií. Komise by uvítala rozšíření rozsahu vyvíjených nástrojů pro hodnocení technologií. 5.2. Palivové články a vodík 5.2.1. Doporučení týkající se organizace a účinnosti 5.2.1.1. Správa a zapojení zúčastněných stran Komise souhlasí s tím, že rozhodovací postupy by měly být co nejrychlejší, zdůrazňuje však, že by měly být při organizaci a přípravě jednání správní rady zajištěny náležité termíny. Je třeba konstatovat, že hlas Komise ve správní radě je nedělitelný, a měl by jí být poskytnut dostatek času k tomu, aby mohla uskutečnit proces konzultací mezi svými jednotlivými útvary s cílem dosáhnout dohody všech zapojených útvarů. Stávající lhůty pro poskytnutí dokumentů na schůze správní rady a pro odpověď na písemné postupy tuto potřebu respektují. EU jako člen správní rady bude sledovat náležité přidělování zdrojů, nepřetržitou angažovanost členů a účinné uplatňování postupů. Pravomoc výkonného ředitele je omezena v těch záležitostech, ve kterých má Komise právo veta (obecně záležitosti veřejných výdajů) a které by tedy měly zůstat v rozhodovací pravomoci správní rady. Komise podporuje návrh posílit v případě skupiny zástupců států roli informací a zlepšit jejich tok. 5.2.1.2. Administrativní koncepce a řízení Navrhované nařízení Komise o společném podniku pro palivové články a vodík 2 zahrnuje možnost sdílet soubor administrativních funkcí. Vzhledem k nezávislé povaze společných podniků ovšem nebude možné, aby se Komise tyto funkce znovu snažila získat tak, jak to navrhuje SNO. Komise je ochotna prozkoumat možnosti, jak sledovat výdaje dotčeného odvětví, a to v případech, kdy je to slučitelné s celkovým přístupem zjednodušení, jenž je zakotven v programu Horizont 2020. 5.2.2. Doporučení týkající se pokroku a efektivnosti Pokud jde o téma financování, Komise souhlasí s navrhovanými opatřeními. Nově navrhované nařízení o společném podniku pro palivové články a vodík 2 stanoví, že společný podnik bude mít skutečně přístup k záručnímu fondu, z čehož vyplývá, že se tím usnadní zapojení MSP. Co se týče pracovních programů, zaměří se nové úsilí na zlepšení synergií a interakcí s jinými relevantními oblastmi. Byla již přijata opatření s cílem co nejvíce sladit jednotlivé pracovní programy, a to jak v případě prvních výzev k předkládání návrhů v rámci programu Horizont 2020, tak v případě činností v rámci evropské iniciativy pro evropská ekologická vozidla. Komise je ochotna přezkoumat, jak zefektivnit interakci mezi svými útvary, které odpovídají za definování politik, a společnými podniky s cílem zaručit, aby činnosti společného podniku měly větší význam pro dané oblasti politiky. Zajistí také, aby byly v oblasti dopravní a energetické politiky důsledně zohledňovány vědecké poznatky. Projekt ERA-NET[11] a společný program pro palivové články a vodík Evropské aliance pro energetický výzkum (EERA) lze považovat za vhodné nástroje pro koordinaci a integraci vnitrostátních a regionálních aktivit v této oblasti a tento projekt a program se mohou stát efektivními partnery společného podniku pro palivové články a vodík. Komise přezkoumá možnost zahrnout vodíkové infrastruktury do nového národního strategického referenčního rámce (NSRR) pro strukturální fondy. 5.3. Iniciativa pro inovativní léčiva 5.3.1. Doporučení týkající se organizace a účinnosti 5.3.1.1. Organizační struktura a mechanismy financování Komise bere na vědomí doporučení SNO ohledně toho, jak dále zlepšit organizační strukturu výkonné kanceláře iniciativy pro inovativní léčiva tak, aby se zajistil náležitý poměr administrativních a vědeckých pracovníků. IIL by kromě toho měla určit možné mezery v dovednostech nebo kompetencích v kanceláři tak, aby v tomto ohledu došlo ke zlepšení. SNO doporučuje, aby iniciativa pro inovativní léčiva přezkoumala, zda lze některé administrativní a horizontální funkce sdílet s jinými společnými podniky, přičemž si je vědoma skutečnosti, že tento přístup byl již uplatněn v návrhu iniciativy pro inovativní léčiva 2 předloženém Komisí. Komise podporuje doporučení pokračovat v plánování a navrhování nových mechanismů financování s cílem zajistit udržitelnost současných a budoucích projektů ve všech případech, kdy to je vhodné a v souladu s pravidly programu Horizont 2020. 5.3.1.2. Správa a zapojení zúčastněných stran z odvětví průmyslu SNO vyzvala Komisi, aby využila příležitost a uplatnila křížové srovnání k určení oblastí osvědčených postupů pro provozní funkce skupiny zástupců států a vědeckého výboru ve společných podnicích. Komise toto doporučení vítá a nabádá ke sdílení správné praxe, zejména v záležitostech týkajících se správy a role poradních orgánů. SNO také konstatovala, že projekty IIL by mohly těžit ze zapojení středních farmaceutických firem, které jsou příliš velké na to, aby mohly být kvalifikovány jako MSP, ale nejsou členy EFPIA. Bylo navrženo, že by společné podniky měly hledat cesty, jak tyto společnosti zapojit do budoucích projektů. Komise se s touto připomínkou ztotožňuje a reagovala na ni ve svém návrhu iniciativy pro inovativní léčiva 2 v rámci programu Horizont 2020. Její součástí je mj. i otevření partnerství pro společnosti mimo rámec přidružených členů EFPIA a MSP, a to výslovně včetně středních podniků. Komise bere na vědomí, že SNO navrhla využít možnosti zahrnout nepeněžní příspěvky od subjektů mimo EU celkových nepeněžních příspěvků. Dále konstatuje, že za účelem podpory širšího zapojení průmyslu do iniciativy pro inovativní léčiva bylo EFPIA doporučeno, aby podnikla návazná opatření na tento podnět. 5.3.1.3. Komunikační strategie a zvyšování informovanosti Komise souhlasí s tím, že by správní rada iniciativy pro inovativní léčiva měla vyvinout maximální možné úsilí k dokončení a provedení nově navržené komunikační strategie, která by navázala na vizi IIL a její dlouhodobý politický rámec. Tato strategie by pomohla prokázat hodnotu iniciativy pro inovativní léčiva zúčastněným stranám i dalším subjektům a následně je přimět k většímu zapojení i investicím. Komise bere na vědomí skutečnost, že EFPIA souhlasí s dalším rozvojem komunikace zacílené na široké spektrum zúčastněných stran, včetně široké veřejnosti, organizací pacientů a regulačních orgánů. Je nezbytné přesunout důraz ze vstupů a procesů na výstupy a dopady tak, aby se prokázal význam činnosti iniciativy pro inovativní léčiva. Takto lze mj. přispět k většímu zviditelnění IIL, zlepšeni image společných podniků a získání podpory veřejnosti. SNO doporučila, aby členové skupiny zástupců států byli zapojeni do funkce velvyslanců IIL ve svých jednotlivých zemích za účelem zvýšení podpory iniciativy a účasti v budoucích výzvách k předkládání návrhů. Správní rada již přijala opatření spočívající v požadavku, aby byli v každé zemi určeni a jmenováni „vědečtí velvyslanci“ IIL. Měli by pocházet z řad klíčových špičkových výzkumných pracovníků, kteří se podílejí na projektech IIL nebo jsou do hloubky seznámeni s jejími vědeckými činnostmi. Jejich úlohou by bylo zvýšit informovanost a zlepšit výsledky na vnitrostátní i regionální úrovni. Byl sestaven návrh seznamu potenciálních uchazečů vybraných z projektů iniciativy pro inovativní léčiva a bývalých členů vědeckého výboru. Komise oceňuje úsilí, jež bylo doposud k zapojení MSP vynaloženo a prosazuje, aby se v tomto úsilí dále pokračovalo. Komise podporuje návrhy SNO ohledně zacílené komunikace a sdělení týkající se politických otázek v oblasti duševního vlastnictví a příkladů MSP, které těžily z účasti na projektech IIL. 5.3.2. Doporučení k pokroku a efektivnosti 5.3.2.1. Klíčové ukazatele výkonnosti Komise souhlasí s tím, že je třeba dále zpřesnit klíčové ukazatele výkonnosti, a to v souladu s obecným přístupem, který pro program Horizont 2020 stanovil zákonodárce. Je jasné, že ke kvantifikaci návratnosti investic a posouzení rentability nákladů a nákladů ušlých příležitostí, pokud jde o IIL, je zapotřebí dlouhodobá strategie a klíčové ukazatele výkonnosti. Komise prosazuje názor, že souhrnné klíčové ukazatele výkonnosti by měly být pravidelně sledovány a že by o nich vedle vědeckých a výzkumných obcí, jimž se běžně sdělují, měla být informována i širší veřejnost. 5.3.2.2. Dostupnost dat a informací SNO doporučila, aby Komise společně s EFPIA pomohla s poskytováním informací a základních referenčních údajů, jež jsou potřebné k vypracování souhrnných klíčových ukazatelů výkonnosti. Komise se SNO celkově souhlasí, přičemž ale prosazuje také lepší vzájemnou výměnu údajů, která bude prospěšná při tvorbě politik v rámci útvarů Komise. 6. ZÁVĚRY Komise oceňuje důkladnou a podrobnou práci, kterou SNO při realizaci druhého průběžného hodnocení společných podniků pro provádění iniciativ Clean Sky, palivové články a vodík a inovativní léčiva vykonaly. Zejména oceňuje úsilí, které si od SNO vyžádalo provedení křížového srovnání postupů ve třech společných podnicích, jež jsou předmětem této zprávy, a – v případě společného podniku Clean Sky – zvládnutí náročného programu inspekcí na místě k posouzení dosažených výsledků na úrovni demonstrátorů. Komise také konstatuje, že SNO uznaly odůvodněnost přístupu PPP prováděného prostřednictvím iniciativ podle článku 187 a vyjádřily pozitivní názory ohledně budoucí perspektivy společných podniků v rámci programu Horizont 2020. Komise konstatuje, že názory vyjádřené ve dvou dosavadních průběžných hodnoceních jsou v uspokojivé míře prakticky konzistentní a bere na vědomí uznání SNO, že většina doporučení z prvních průběžných hodnocení v roce 2010 a 2011 byla úspěšně realizována. Doporučení SNO se považují za cenná vzhledem k tomu, že přispívají k odstranění nebo alespoň omezení zjištěných slabých stránek ve stávajícím provozu společných podniků. Pokud to legislativní proces umožňuje, jsou tato doporučení zohledňována při zakládání společných podniků STI v rámci programu Horizont 2020 (tj. Clean Sky 2, palivové články a vodík 2 a iniciativa pro inovativní léčiva 2). Komise se zavazuje, že v rámci svých intervenčních pravomocí případně realizuje nápravná opatření. Zavazuje se také, že bude i nadále spolupracovat s dalšími zúčastněnými stranami a orgány společných podniků s cílem náležitě reagovat na příslušná doporučení. V neposlední řadě pak Komise připomíná, že provádění doporučení zaměřených na příští generaci společných podniků vyžaduje přijetí nových nařízení Rady. Od 10. července 2013, kdy Komise předložila své návrhy nařízení, jsou procesy týkající se pokračování společného podniku Clean Sky, společného podniku pro palivové články a vodík a iniciativy pro inovativní léčiva v rámci programu Horizont 2020 v plném proudu. [1] Clean Sky: nařízení Rady (ES) č. 71/2008; palivové články a vodík: nařízení Rady (ES) č. 521/2008; iniciativa pro inovativní léčiva: nařízení Rady (ES) č. 73/2008. [2] Cíle Poradní rady pro výzkum letectví (ACARE, výchozí situací je rok 2000): i) snížit spotřebu paliv a emisí CO2 o 50 % na osobokilometr; ii) snížit emise oxidů dusíku (NOx) o 80 %; iii) zmenšit vnímaný hluk o 50 % a iv) dosáhnout podstatného pokroku v omezování dopadu výroby, údržby a likvidace letadel a souvisejících výrobků na životní prostředí. [3] Viz pracovní dokument útvarů Komise SEK(2011) 1072 v konečném znění a sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Partnerství v oblasti výzkumu a inovací (SEK(2011) 1072 v konečném znění). [4] http://www.cleansky.eu/sites/default/files/news/clean_sky_-_2nd_interim_assessment.pdf. [5] http://www.sesarju.eu/. [6] http://www.acare4europe.org/. [7] http://www.fch-ju.eu/sites/default/files/2nd%20interim%20evaluation.pdf. [8] http://www.imi.europa.eu/sites/default/files/uploads/documents/Governance/2ndInterimEvaluationIMI.pdf. [9] COM(2013) 830. [10]COM/2013/0496 Průmysl založený na biotechnologiích; COM/2013/0505 Clean Sky 2; COM/2013/0506 Palivové články a vodík (FCH) 2; COM/2013/0501 Elektronické součásti a systémy pro vedoucí postavení Evropy (ECSEL) COM/2013/0495 Iniciativa pro inovativní léčiva (IIL) 2. [11] Účelem projektu ERA-NET je zintenzivnit spolupráci a koordinaci výzkumných činností realizovaných na vnitrostátní či regionální úrovni v členských státech a přidružených státech. Viz http://ec.europa.eu/research/era/era-net-in-horizon-2020_en.html. Obsah PŘÍLOHA I: DOPORUČENÍ skupiny nezávislých odborníků.. 2 PŘÍLOHA II: Analýzy SWOT.. 12 PŘÍLOHA III: Složení odborných hodnoticích panelů. 17 PŘÍLOHA I: DOPORUČENÍ skupiny nezávislých odborníků Clean Sky Doporučení || Věcná příslušnost Pokrok v plnění environmentálních cílů || Týká se společných podniků CS 1 a CS 2: stávající pokrok se vykazuje v souvislosti s cíli CS. Panel doporučuje zajistit transparentnější sledovatelnost, pokud jde o vztah mezi cíli ACARE a konkrétními přínosy společného podniku Clean Sky. || Správní rada, společný podnik Panel nabádá partnery a osoby odpovědné za řízení projektů, aby číselné údaje, které předkládají, a předpoklady, z nichž se při vyhodnocování environmentálních cílů vůči cílům ACARE vychází, byly srozumitelnější a konzistentnější. || Správní rada, společný podnik, budoucí partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) Koordinace se 7. RP pro výzkum a technologický rozvoj, společným podnikem SESAR a národními programy || Doporučuje se prohloubit stávající vztahy na úrovni pracovních skupin se společným podnikem SESAR i platformou ACARE, a to s cílem dospět v rámci společného podniku k větší shodě ohledně leteckých společností, poskytovatelů letových navigačních služeb a dalších společenství zúčastněných stran. || Panel má za to, že výměna informací mezi společným podnikem a skupinou zástupců národních států je velmi důležitá a doporučuje, aby při zajišťování soudržnosti národních programů s programem Clean Sky i nadále klíčovou úlohu hrála skupina zástupců zúčastněných států. || Správní rada, společný podnik, budoucí PPP Efektivita podpory účasti || Panel oceňuje, že společný podnik Clean Sky nestanoví podmínku, že se výzvy k podávání návrhů smí účastnit jen konsorcia, ale umožňuje přihlásit se i jednotlivým subjektům, a že existuje řada jednotlivých příjemců, a to i mezi MSP. Panel nicméně doporučuje vysokou účast MSP a nových subjektů více zviditelnit (viz též bod 3.5 Účinnost komunikace). || Společný podnik Účinnost strategií integrovaného technologického demonstrátoru (ITD) a nástroje pro hodnocení technologií (TE) || Panel bere na vědomí, že pojem „úroveň technologické připravenosti“ (TRL) byl upřesněn a doporučuje, aby společný podnik Clean Sky šířil výsledky v celé obci v oblasti výzkumu a vývoje. || Společný podnik V souvislosti s CS 1 a CS 2: na základě inspekcí byly získány doklady o velmi dobré spolupráci, pokud jde o činnosti v oblasti výzkumu a vývoje a příprav letových zkoušek. Byly provedeny podrobné přezkumy, a to i s účastí multidisciplinárních týmů s odborníky na letové zkoušky. Z příkladu dobré přípravy letových zkoušek ekologických regionálních letadel (GRA) dospěl panel k doporučení, aby ITD při informování o osvědčených postupech a jejich šíření vynaložily více úsilí a vyzývá je, aby poučení pro vlastní činnost v budoucnu čerpaly z úspěšných případů jiných ITD. || Společný podnik, budoucí PPP Doplňkovost s dalšími činnostmi v rámci programu Horizont 2020 || CS 2 představuje vhodný rámec k provádění a řízení projektů, v nichž vedoucí úloha připadá soukromým subjektům z odvětví. Je důležité vynaložit na tyto projekty významnou část rozpočtových prostředků tak, aby technologie pokročily z úrovně TRL 3 na úroveň TRL 4, nebo v ideálním případě TRL 5, a to aniž by předem byl stanoven cíl podílet se na letových demonstrátorech platformy ve velkém měřítku. || Správní rada, společný podnik, EK, budoucí PPP Podstatné je, aby tento typ projektů, v nichž vedoucí úloha připadá soukromým subjektům z odvětví, realizoval přímo společný podnik a aby se u nich předešlo negativním zásahům ze strany velkých projektů s vyšší TRL. || Správní rada, společný podnik, EK, budoucí PPP V rámci těchto projektů by se měl využívat nástroj pro hodnocení technologií, na jehož základě by se ve fázi hodnocení poskytovaly vstupní údaje a na konci projektu by se posuzoval dopad na životní prostředí a environmentální účinnost. || Správní rada, společný podnik, EK, budoucí PPP Vhodnost právního rámce a správy společného podniku Clean Sky || Panel doporučuje, aby se zachovala a rozšířila úloha vědeckého a technologického poradního výboru (STAB), například při navrhování budoucích aktualizací strategického programu pro výzkum a inovace (SRIA). Jeho přínos – a to i v případě CS 2 – se považuje za významný, a doporučuje se zajistit, aby se do něj zapojily vysoce způsobilé osoby, jako tomu je v případě společného podniku Clean Sky. || Správní rada, společný podnik, budoucí PPP Ačkoliv je zapojení poradních institucí velmi cenným přínosem, stále existuje prostor pro větší a aktivnější zapojení vědeckého a technologického poradního výboru (STAB) a skupiny zástupců zúčastněných států. Společný podnik Clean Sky by se měl snažit maximalizovat potenciál svých poradních orgánů tak, aby získal podporu pro zbývající výzvy a další činnosti na všech úrovních. || Správní rada, společný podnik Vhodnost vnitřních pravidel a financování společného podniku || Panel zdůrazňuje, že společný podnik Clean Sky také přispívá k dodržení plánů, na kterých se společně dohodly všechny zúčastněné strany, přičemž víceletý přístup považuje za výhodný a doporučuje, aby se v něm pokračovalo i v budoucnu. || Správní rada, společný podnik, budoucí PPP Panel vyjadřuje politování nad tím, že je v jednání o víceletých grantových dohodách pro členy (GAM) stále zapotřebí pracovat na větší pružnosti, pokud jde o řízení těchto dohod. Obecně panel doporučuje dát výkonnému řediteli rozsáhlejší diskreční pravomoci ve věcech řízení a má za to, že podnět k rozpočtovým převodům v souvislosti s grantovými dohodami pro členy by měl dávat a tyto převody sjednávat a provádět právě výkonný ředitel. Tento krok by přispěl k urychlení realizace nezbytných rozhodnutí, protože už by v tomto směru nebylo třeba zapojovat správní radu. || Správní rada, společný podnik, EK, budoucí PPP Panel si je vědom skutečnosti, že byla vydána doporučení týkající se úplnosti a načasování strategického plánování (plán rozvoje Clean Sky) a sladění s ročním plánováním (roční plán provádění) a každoročními aktualizacemi grantových dohod pro členy. V této souvislosti nadnesl Útvar interního auditu jedno konkrétní zjištění k otázce následných změn témat oproti ročnímu plánu provádění. Pokud jde o schválení takových změn, podporuje panel plány na přenesení pravomoci ze správní rady na výkonného ředitele u řady rozhodnutí a funkcí tak, aby mohl společný podnik při přepracovávání seznamů témat během roku podle aktuálních potřeb postupovat s potřebnou flexibilitou. || Správní rada, společný podnik, EK, budoucí PPP V souvislosti s CS 1 a CS 2: panel se domnívá, že stávající možnosti přerozdělení rozpočtu mezi jednotlivé ITD (k převodu mezi jednotlivými ITD došlo v roce 2012) představují užitečný první krok směrem k zajištění určité rozpočtové flexibility. Panel vyjadřuje politování nad tím, že dosud není k dispozici rezervní rozpočet, který by zajistil průřezovou flexibilitu. Panel proto doporučuje, aby správní rada zvážila zavedení 5–10% rezervního rozpočtu. || Správní rada, společný podnik, EK, budoucí PPP Panel zastává názor, že ověření věcných příspěvků stále představuje úkol, který je co do řízení a sjednávání velmi pracný a časově náročný, a že stávající postup není účelný. Proto doporučuje přijmout kroky ke zjednodušení tohoto postupu. || Správní rada, společný podnik, EK Účinnost organizace a postupů týmu vedoucích pracovníků společného podniku včetně sledování || Ačkoliv výkonná kancelář při urychlování procesů a dosahování účinnosti provozu dosáhla značného pokroku, doporučuje panel provést některé další úpravy ke zvýšení účinnosti. V současnosti, v situaci, kdy je společný podnik Clean Sky již dobře zaveden, je třeba provést některé úpravy, pokud jde vyváženost rozdělení skladby dovedností v rámci výkonné kanceláře mezi obecnou správou a řízením projektů. || Správní rada, společný podnik, EK Panel považuje počet odborných pracovníků společného podniku za nedostatečný a doporučuje, aby správní rada přezkoumala požadavky na pracovníky s cílem zajistit, aby mohl tým vedoucích pracovníků beze zbytku plnit své koordinační a sledovací funkce. Zároveň panel doporučuje přezkoumat, které služby by případně bylo možno sdílet s ostatními společnými podniky a které správní služby by bylo možno zajistit externě. || Správní rada, společný podnik, EK Výkonná kancelář Clean Sky by měla hledat další možnosti, jak omezit byrokracii, a zajistit, aby s ohledem na příští úkoly měla optimální organizační strukturu. || Společný podnik Účast a míra úspěšnosti žádostí svědčí o tom, že výkonnost společného podniku v oblasti správy programu, řízení projektů a navrhování a provádění programů je dostatečná a podnik má potřebné schopnosti, panel nicméně podotýká, že udělení grantu stále trvá poměrně dlouho (od zveřejnění výzvy po uzavření grantové dohody pro partnery uplyne 240 dní; u grantů, u nichž k podpisu došlo v roce 2012, se průměrně jedná o 360 dní), a doporučuje tuto dobu zkrátit. || Společný podnik Panel uznává hodnotu přijatého systému 16 norem vnitřní kontroly a považuje tento systém za dostatečně robustní pro účelné a účinné řízení. Oceňuje uspokojivou úroveň sladění strategického a ročního plánování a doporučuje v tomto směru systematickou realizaci. || Společný podnik Panel vítá záměr společného podniku (deklarovaný na schůzi správní rady konané dne 22. 3. 2013) zahájit školení pro manažery témat a podporuje úsilí o zintenzivnění dohledu nad projektovými pracovníky a správním týmem, aby se zajistilo co možná nejrychlejší řešení zpoždění a problémů při provádění projektů. Jedná se o významné kroky při řešení zpoždění, jež v současné době snižuje celkovou účinnost. || Společný podnik Panel oceňuje, že v období vyhodnocení byly provedeny audity účetních závěrek příjemců prostředků společného podniku Clean Sky ex post a doporučuje, aby se úsilí zaměřené na snížení chybovosti vyvíjelo i nadále. Panel oceňuje, že společný podnik se snaží zlepšit vlastní proces potvrzování ex ante a poskytl svým příjemcům pokyny, pokud jde o způsobilost nákladů u projektů společného podniku Clean Sky. || Společný podnik Účinnost organizace a postupů integrovaného technologického demonstrátoru (ITD) || Panel oceňuje, že nástroje pro sledování a kontrolu jsou vyspělé a uplatňují se a doporučuje vypracovat harmonizované zprávy o pokroku v činnostech a technické hodnoticí zprávy u všech ITD. Zprávy o pokroku by měly zejména obsahovat informace o dosaženém pokroku ve srovnání s pokrokem plánovaným a o realizovaných výstupech ve srovnání s výstupy plánovanými. Panel doporučuje, aby se technické hodnoticí zprávy řídily normou ES. Tato norma je užitečná z hlediska systematického vyhodnocování technických a řídicích aspektů. || Společný podnik Účinnost komunikace || Spolupráce a komunikace mezi jednotlivými ITD se stále jeví jako omezená a měla se zlepšit. Modely a nástroje, jež vznikají ve všech ITD, by se měly analyzovat s ohledem na případné možnosti vzájemné doplňkovosti. Rozhraním nástroje pro hodnocení technologií s dalšími ITD je třeba věnovat pečlivou pozornosti tak, aby se zajistily včasné výsledky. || Správní rada, společný podnik V souvislosti s CS 1 a CS 2: panel má za to, že komunikaci mezi jednotlivými ITD lze zlepšit širším využitím nástroje pro hodnocení technologií jakožto prostředku, kterým informace proudí zpět, a prostředku k vedení diskusí o účinnosti z technického hlediska. Tento komunikační proces by rovněž bylo možné zlepšit užším sepětím s pracovními skupinami ACARE a SESAR. Tým společného podniku by se do tohoto procesu měl více zapojit, přičemž na tento úkol je třeba přidělit další prostředky. || Správní rada, společný podnik, EK, budoucí PPP Panel má za to, že klíčovým aspektem cílů v oblasti komunikace společného podniku Clean Sky by mělo být zviditelnění celého programu. Panel potvrzuje doporučení uvedená v předchozím průběžném hodnocení a opětovně zdůrazňuje, že by se měl společný podnik Clean Sky ve vztahu k zainteresované veřejnosti více zviditelnit. || Společný podnik Panel oceňuje úsilí vynaložené ze strany výkonné kanceláře při oznamování témat výzev k podávání návrhů a šíření informací o iniciativách společného podniku Clean Sky prostřednictvím publikací. Panel nicméně zaznamenal více příkladů úspěchu u projektů, a dospěl k názoru, že na základě těchto úspěchů mohlo dojít k intenzivnějšímu šíření informací zacílených na širší spektrum zúčastněných stran, a to včetně tvůrců politik v jednotlivých členských státech. || Společný podnik Technické informace uvedené na internetových stránkách by se měly zlepšit aktivnějším zapojením ITD a příspěvkům od nich. Nadto se považuje za nezbytné najít vhodné formy pro sdělování informací o činnostech nástroje pro hodnocení technologií a k jeho posuzování. || Společný podnik Panel doporučuje, aby komunikační strategie společného podniku Clean Sky vynaložila větší a cílenější úsilí, pokud jde o informování o širších socioekonomických dopadech a dopadech na životní prostředí, a to nejen ve vztahu k zúčastněným stranám z odvětví letectví, ale též ve vztahu k tvůrcům politik a činitelům s rozhodovací pravomocí na evropské i vnitrostátní úrovni. Do těchto iniciativ by se měla zapojit skupina zástupců zúčastněných států a vědecký a technologický poradní výbor (STAB). || Správní rada, společný podnik Panel oceňuje, že společný podnik Clean Sky úspěšně vzbudil značný zájem v řadách společností, jejichž míra zapojení značně přesahuje průměrnou účast průmyslových subjektů na společných projektech 7. RP. Panel nicméně poznamenává, že i když je míra účasti u MSP značně vysoká, je společný podnik Clean Sky stále vnímán jako „velký podnik a velká technologie“, a doporučuje proto uvádět na internetových stránkách a v příslušných publikacích příklady úspěchů s účastí MSP. || Společný podnik Kvalitativní úroveň činností || Panel uznává přidanou hodnotu technických inspekcí a technicky zaměřených prezentačních schůzí, které nabízejí lepší vhled do problematiky a umožňují hlubší analýzu, což přispívá k objektivnímu posouzení. Panel tento nástroj považuje z hlediska posouzení kvalitativní stránky technického rozvoje za klíčový a doporučuje učinit z inspekcí na místě nedílnou součást přezkumného postupu. || Společný podnik Kvalitativní úroveň výzev k podávání návrhů || V případě velkého počtu návrhů týkajících se daného ITD doporučuje panel rozdělovat povinnosti flexibilně, a optimalizovat tak v rámci společného podniku související penzum práce. || Správní rada, společný podnik, budoucí PPP Navrhuje se, aby témata zahrnovala i možnost navrhnout inovativnější přístup, jehož výsledky budou totožné jako v případě přístupu, který je v rámci daného tématu popsán. || Společný podnik, budoucí PPP Doporučuje se, aby součástí technických přezkumů ITD byly i systematické přezkumy výzev k podávání návrhů tak, aby bylo možné sledovat kvalitu výzev a přispět k její vysoké úrovni. Vznikla by tak jasná vazba mezi výzvou k podávání návrhů a cíli ITD, čímž by se zlepšilo soustředění technických činností. || Společný podnik, EK, budoucí PPP Panel poznamenává, že v některých případech byl příčinou slabých výsledků nevhodný výběr subdodavatelů vzhledem k příslušnému projektu. Panel proto společnému podniku doporučuje, aby prozkoumal možnosti, jak proces výběru subdodavatelů zlepšit. || Společný podnik, budoucí PPP Letadla s inteligentními pevnými křídly (SFWA) || Panel doporučuje zohledňovat letové zkoušky již od samého začátku postupu ITD. Je zapotřebí uznat, že tento krok je nezbytný, byť se při zahájení projektu přehlíží, a velmi potřebný k zajištění úspěchu daného projektu. || Společný podnik U velkých ITD se doporučuje systematicky zavést průmyslovou metodiku řízení projektu od samého jeho počátku. || Společný podnik Doporučuje se zajistit silné zapojení účastníků, najít způsob, jak u zúčastněných společností předejít nezájmu a ztrátě pozornosti a jak zajistit, aby všichni zúčastnění přidělili dostatečné zdroje. || Společný podnik Panel doporučuje společnému podniku zaměřit se na minimalizaci rizika, že nebudou uvolněny dostatečné zdroje, a svěřit správní radě úkol motivovat potenciálně neplnící partnery. || Společný podnik Navazující výzkum, který má technologie posunout na úroveň vyspělosti TRL6, by měl splnit tyto požadavky: výkonnostní připravenost, technickou připravenost, provozní připravenost (základní udržitelnost, stabilitu atd.), výrobní připravenost. Panel má za to, že toto doporučení platí pro všechny velké ITD. || Společný podnik, budoucí PPP Ekologická rotorová letadla (GRC) || Panel nabádá partnery a osoby odpovědné za řízení projektů, aby číselné údaje, které předkládají, a předpoklady, z nichž se při vyhodnocování environmentálních cílů vůči cílům ACARE vychází, byly srozumitelnější a konzistentnější. || Společný podnik Systémy pro ekologický provoz (SGO) || Panel v případě kritických činností, faktorů úspěchu u SGO, doporučuje pečlivé sledování a zavedení mechanismu včasného varování. || Společný podnik Přínosy SGO jsou vyjádřeny na jednu fázi letu. V důsledku toho je srovnání jednotlivých ITD, pokud jde o nejslibnější technologie, obtížné. Proto panel souhlasí s technickými přezkumy zaměřenými na sladění systému měření přínosů SGO pro životní prostředí s ostatními ITD. || Společný podnik, budoucí PPP U některých zařízení se předpokládá provedení demonstračních činností v rámci jedné zkušební platformy. Je třeba řešit otázku záložních plánů v případě zpoždění v rámci zkušební platformy. || Společný podnik, budoucí PPP Udržitelné a ekologické motory (SAGE) || Důrazně se doporučuje prověřit možnosti zkoušení převodovek (ve spolupráci se společností AVIO), aby se omezila související rizika. || Společný podnik Je třeba vyjasnit podmínky přístupu třetích stran k budoucímu zkušebnímu zařízení na převodovky. || Společný podnik Je třeba vyjasnit a potvrdit otázky plánování a technologické prvky demonstrátoru SAGE 4. || Společný podnik U každého návrhu na letové zkoušky při spalování chudé směsi v časovém rámci společného podniku Clean Sky je třeba vyjasnit otázku harmonogramu a financování. || Společný podnik Ekodesign (ED) || Doporučuje se ověřit, že ekodesign draku letadla (EDA) zohledňuje poznatky z jiných oborů, například z automobilového průmyslu, a z rozvíjejícího se ekologického systému demontáže. || Společný podnik S ohledem na obsah ekodesignu pro systémy (EDS) se doporučuje zajistit soulad a zjistit případné mezery nebo přesahy ve vztahu k systémům pro ekologický provoz (SGO) a ITD pro ekologická regionální letadla (GRA) / ekologická rotorová letadla (GRC), pokud se týká elektřiny. V této oblasti lze najít synergie a příležitosti k plodnému využití poznatků z ostatních oblastí. || Společný podnik Nástroj pro hodnocení technologií (TE) || Panel v případě analýzy životního cyklu (LCA) neurčil jasné kvantifikovatelné cíle. Otázku metod a systému k posuzování přínosů LCA se doporučuje řešit v rámci stávajícího a/nebo budoucího výzkumu ve společném podniku Clean Sky. || Společný podnik Rozlišení, detailnost modelů letadel a předpoklady, z nichž vycházejí, mohou ovlivnit ověřování jejich reprezentativnosti a přesnosti. Panel doporučuje, aby byly modely letadel co možná nejtransparentnější z hlediska známých norem. || Společný podnik, budoucí PPP Trvání informačního systému TE je třeba sladit s trváním hodnocení TE. Pak lze zaznamenávat výsledky nejnovějších hodnocení a jejich dopad. || Společný podnik, budoucí PPP Součástí modelů letadel jsou technologie s nízkou TRL. Účelem TE je však posoudit dopady zralých a nejslibnějších technologií, cíly TE by proto měly být lépe vymezeny. || Společný podnik, budoucí PPP Obecné záležitosti || Na závěr programu společného podniku Clean Sky je zařazeno mnoho pozemních a letových demonstrací. Zvláštní pozornost by se měla věnovat nejkritičtějším faktorům a faktorům úspěšnosti programu. Při postupu k demonstraci se doporučuje pečlivé sledování a uplatnění prioritizace na základě vážení dostupných zdrojů oproti zbývající práci a oproti přínosu technologií pro životní prostředí. || Společný podnik, budoucí PPP Hlavním cílem společného podniku Clean Sky je urychlit zavádění a rozvoj technologií šetrných k životnímu prostředí v dopravních prostředcích příští generace. Je důležité přezkoumat celkovou dokumentaci týkající se řízení a pokrok v technických činnostech, je přitom nicméně obzvláště zásadní ověřovat aktuální vývoj přímo u partnerů. Panel doporučuje, aby budoucí hodnocení zahrnovala technické inspekce na místě. Reprezentativní výběr technických inspekcí nabízí nové cesty k pochopení vývoje a umožňuje sladit technické poznatky a poznatky získané napříč ITD. || Vývoj řízení v letech 2010–2013 || Panel doporučuje zjednodušit zaměření výzev k podávání návrhů na cíle ITD a podporuje pravidelný celkový přezkum programu výzev k podávání návrhů v rámci společného podniku Clean Sky, přičemž v této fázi by měly být prioritou demonstrační činnosti. || Společný podnik, EK, budoucí PPP Panel vyjadřuje znepokojení nad tím, že se mnoho demonstračních činností posunulo do závěrečných fází programu společného podniku Clean Sky a doporučuje zajistit dostatečné nasazení zdrojů v rámci ITD. || Společný podnik Vědecké a technické srovnání || Panel doporučuje co nejdříve zmrazit cíle a plány a blíže sledovat technický status projektů SFWA s cílem zajistit, aby nedocházelo k dalším zpožděním. I když tento ITD pravděpodobně už překonal nejvýznamnější rizika, některá přetrvávají. || Společný podnik, budoucí PPP S cílem minimalizovat nebezpečí, že plánované demonstrační programy nebudou v časovém rámci společného podniku Clean Sky 1 naplněny, je třeba, aby osoby odpovědné za řízení projektů ve vztahu ke svému vyššímu vedení nadále zdůrazňovali technický, obchodní i politický význam společného podniku Clean Sky a aby zajistili náležité zdroje, jež budou pro příslušné projekty k dispozici a budou jim přiděleny. || Společný podnik, budoucí PPP Osoba odpovědná za řízení projektů ve společném podniku Clean Sky by měla neustále přezkoumávat vznikající výsledky a možnost uplatnit témata výzev k podávání návrhů, a to s cílem určit, kde se v rámci celého společného podniku Clean Sky zvětšily příležitosti. || Společný podnik Tématem dalších úvah by měl být odhad přínosů programu Clean Sky s ohledem na příspěvky ostatních relevantních programů a to, jak lze tyto přínosy sdílet se zúčastněnými stranami mimo odbornou vědeckou/technickou obec. || Společný podnik, EK, budoucí PPP Panel je toho názoru, že jakmile dojde k rozhodnutí pro/proti demonstračnímu letadlu s otevřeným protiběžným rotorem (CROR) v rámci SFWA/AI, může vyvstat potřeba opětovně zvážit a objasnit budoucí činnosti v programu SAGE 1 v časovém rámci společného podniku Clean Sky. || Společný podnik Palivové články a vodík Doporučení || Věcná příslušnost Správa, plán a řízení programu || Správa programu musí zajistit, aby byla rozhodnutí přijímána rychleji, aby bylo na řízení programu a znalostí přiděleno více zdrojů a aby zapojení soukromého sektoru zůstalo na úrovni srovnatelné s úsilím EU. Výkonný ředitel by měl mít větší výkonné pravomoci, správní funkce by měly být sdíleny s dalšími společnými podniky a/nebo předány zpět do kompetence útvarů Komise, Komise by měla schválit mechanismus, kterým by se prokazovalo, že si odvětví schválilo pro svůj vlastní výzkum „náročné“ cíle a výdaje s brzkou realizací. V rámci programu Horizont 2020 by měly být stanoveny smluvní cíle výrazně zkrátit dobu do udělení grantu. || EK, správní rada Výzkumná strategie pro setrvání společného podniku pro palivové články a vodík v rámci programu Horizont 2020 by se měla důrazněji zaměřit na tři hlavní zásady: sladění s politikami EU; oblasti, v nichž Evropa má nebo může dosáhnout vedoucího postavení; přizpůsobení se měnícím se potřebám odvětví. || Správní rada, poradní orgány Prioritou energetického pilíře by mělo být skladování a nákladově efektivní konečné užívání elektřiny společně s výrobou vodíku z obnovitelných zdrojů; bude třeba angažovat další subjekty (např. provozovatele sítí). Je třeba maximalizovat synergie a součinnost s ostatními programy v celém hodnotovém řetězci (např. „Pokročilé materiály“ a „Pokročilá výroba a zpracování“), Zelená vozidla, evropské průmyslové iniciativy v rámci plánu SET (např. inteligentní sítě). Šest až deset procent rozpočtových prostředků společného podniku pro palivové články a vodík by mělo být vyhrazeno na výzkum orientovaný na zásadní průlom v problematice. || Správní rada, programová kancelář Měla by se posílit schopnost přizpůsobovat se změnám. Výsledky programu by se měly účinněji zavádět zpět do ročního a víceletého plánu provádění. Při zachování důvěry zúčastněných stran v dlouhodobou vizi by se mělo prostřednictvím společných seminářů za účasti výzkumnické obce, poradních orgánů a reprezentativních regionálních organizací usilovat o hlubší integraci zájmů průmyslu a zájmů ostatních zúčastněných stran. || Programová kancelář, průmyslová uskupení Určitým oblastem výzkumu je třeba věnovat více pozornosti: společný podnik pro palivové články a vodík by měl, a to i v mezinárodním měřítku, vytvořit napříč podniky působícími v oblasti palivových článků a vodíku strategii pro předpisy, zákony a normy, kterou všichni (průmyslová uskupení, výzkumná uskupení, skupiny zástupců států, Komise) schválí a která bude čerpat prostředky společného výzkumného střediska (JRC). || Programová kancelář, správní rada Prostřednictvím systému finančních záruk, jako tomu je v případě rámcového programu, a vazbou mezi výzkumnými projekty a přidělováním prostředků rizikového kapitálu z finančního nástroje pro sdílení rizik by se měla dále posilovat účast MSP s cílem vytvářet nové a inovativní evropské společnosti a podniky. || EK Sledování technologií a politická podpora || Společný podnik by měl zavést robustní postup sledování technologií odpovídající úrovni projektu, programu a politiky. Výsledky by se měly použít k úpravě výzkumných programů a zpřístupnit pro potřeby plánu SET a k podpoře politik. || Programová kancelář Zásadně důležité je mnohem větší míře zveřejňovat a šířit výsledky. Budoucí návrhy by měly povinně obsahovat seznam klíčových ukazatelů výkonnosti, jež je možné zveřejnit, a v rámci hodnocení by se měla postihovat nízká míra zveřejňování. U stávajících projektů by se mělo podpořit dodatečné zveřejnění některých z jejich výsledků. Společný podnik pro palivové články a vodík by měl k tomuto účelu zavést „čisté prostory“. || Programová kancelář Jednotlivá GŘ v rámci Komise, v jejichž kompetenci jsou příslušné politiky, musí zajistit, aby veřejná politika týkající se činností souvisejících s palivovými články a vodíkem (např. vozidla s nulovými emisemi, skladování energie) byla srozumitelnější a viditelnější. Postupy začleňování vědeckých poznatků do dopravních a energetických politik by měly být transparentní a účinné a také konzistentní napříč odvětvími. || EK, programová kancelář Zapojení členských států a regionů || Zapojení členských států do programu se musí posílit. Mandát skupiny zástupců států by se měl rozšířit tak, aby zahrnoval strategické funkce, mj. i aktivní úlohu, pokud jde o výběr a podobu demonstrací a zaváděcích projektů velkého rozsahu a o účast na sledování technologií; je třeba zlepšit tok informací mezi skupinou zástupců států a programovou kanceláří; členové by měli být jasněji napojeni na národní výzkumné a/nebo odvětvové politiky; měla by se prozkoumat inovativní řešení spolufinancování členskými státy (např. činnosti projektu ERA-NET nebo podmíněné spolufinancování v rámci výzev k podávání návrhů). || EK, správní rada, skupina zástupců států, programová kancelář Z hlediska zavádění je zásadně důležitý vztah s regionálními a místními orgány. Z hlediska dopravy je důležitý vztah s organizacemi jako HyER; tohoto vztahu by se mělo lépe využít. Podobné vztahy je třeba navázat v oblasti skladování a dalších aspektů infrastruktury. || Programová kancelář Nezbytné je zajištění finančních prostředků na budoucí zaváděcí projekty a projekty budování kapacit; v tomto směru budou zapotřebí nová finanční ujednání. Komise by měla prozkoumat, zda existuje prostor k tomu, aby se vodíková infrastruktura stala způsobilou z hlediska financování v rámci nových národních strategických referenčních rámců pro strukturální fondy. Společný podnik pro palivové články a vodík by měl být připraven pomoci developerům tím, že jim poskytne radu ohledně dostupných možností financování poskytovaného orgány a institucemi EU, a to včetně EIB, strukturálních fondů a úvěrů a grantů TEN-T; v potaz by se měly vzít i výzvy k přípravě financovatelných projektů. || EK, členské státy, programová kancelář, správní rada Komunikace a šíření || Společný podnik pro palivové články a vodík by měl usilovat o to, aby se stal zdrojem znalostí o palivových článcích a vodíku s největší autoritou v Evropě. Společný podnik pro palivové články a vodík by se měl výrazně zviditelnit, přičemž je třeba, aby se tato ambice v podobě patřičných změn promítla i do jeho internetových stránek. Pravidla, jimiž se řídí poskytování informací o programu různým zúčastněným stranám (vědecký výbor, skupina zástupců států, útvary Komise) by se měla přezkoumat s cílem určit, zda společný podnik při náležitém výkladu těchto pravidel může šířit informace ve větší míře. Pokud by to nebylo možné, měla by se pravidla pro program Horizont 2020 vhodně upravit. || Programová kancelář Společný podnik pro palivové články a vodík by měl podporovat zapojení, vzdělávání a odbornou přípravu zúčastněných stran nad rámec obce bezprostředně účastné na programu palivových článků a vodíku a měl by do tohoto procesu zapojit skupinu zástupců států. || Programová kancelář, správní rada Iniciativa pro inovativní léčiva (IIL) Doporučení || Věcná příslušnost Komunikační strategie || IIL musí dokončit a zavést zřetelně formulovanou komunikační strategii s jasnými a měřitelnými záměry a cíli pro potřeby zúčastněných stran i širší veřejnosti. || Správní rada, společný podnik Vztahy zúčastněných stran a klíčové ukazatele výkonnosti || Vedle stávajících klíčových ukazatelů výkonnosti je třeba vytvořit a měřit i souhrnné klíčové ukazatele tak, aby bylo možné kvantitativně prokázat dopady a socioekonomický přínos IIL. || Výkonná kancelář, společný podnik IIL by měla vynaložit dodatečné úsilí na větší zapojení širšího spektra zúčastněných stran z oblasti průmyslu. || Výkonná kancelář, společný podnik Do IIL 2 by měli být zapojeni účastníci z oblasti průmyslu z jiných odvětví souvisejících se zdravotnictvím. || Správní rada, skupina zástupců států, společný podnik Organizace a efektivita || Výkonná kancelář IIL by měla hledat další možnosti, jak omezit byrokracii, a zajistit, aby s ohledem na příští úkoly měla optimální organizační strukturu. || Výkonná kancelář, společný podnik IIL by měla usilovat o maximalizaci potenciálu svých poradních orgánů tak, aby získala podporu pro zbývající výzvy a další činnosti na všech úrovních. || Výkonná kancelář, společný podnik Je třeba, aby IIL plánovala a vytvářela nové a flexibilnější mechanismy financování tak, aby v případě potřeby zajistila udržitelnost stávajících a budoucích projektů. || Výkonná kancelář, společný podnik Komise by měla zajistit, aby IIL 2 byla transparentní a aby měla ve správních záležitostech větší flexibilitu. || Správní rada, EK, společný podnik Dostupnost údajů || Základní referenční údaje by měly být k dispozici současně se spuštěním IIL 2 tak, aby bylo možné lépe provádět referenční srovnávání výkonnosti IIL 2 a posuzovat ji. || Společný podnik PŘÍLOHA II: Analýzy SWOT Clean Sky SILNÉ STRÁNKY · Byla úspěšně prokázána základní zásada partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) v oblasti leteckého výzkumu. Společný podnik Clean Sky je v oblasti evropského letectví ústředním prvkem a je uznáván jako světová špička v PPP v odvětví letectví. · Svébytný model spolupráce k řešení výzev v odvětví letectví, které nelze řešit hospodářskou soutěží. · Navazuje na výsledky 6. a 7. RP, představuje katalyzátor pro investice soukromého sektoru do evropského výzkumu a vývoje v oblasti letectví. · Hodnotný příspěvek k cílům rady ACARE. Nástroj pro hodnocení technologií představuje inovativní přístup k systematickému hodnocení přínosů pro životní prostředí. Hodnocení úrovně technologické připravenosti (TRL) by se mohlo uplatnit i v jiných oblastech programu Horizont 2020. · Společný podnik Clean Sky představuje platný nástroj k dosažení shody v otázkách programu strategického výzkumu a (potenciálně) účelného využití výzkumného rozpočtu. · Vysoká kvalitativní úroveň vědeckých výstupů a široká síť průmyslu, MSP a akademických pracovišť. · Vysoká účast a zapojení MSP. Pozoruhodné uvolnění a soustředění zdrojů a odborných znalostí k řešení nejsložitějších problémů v letectví v průběhu celého cyklu výzkumu a vývoje. · Zmobilizované zdroje lze díky synergiím širokého spektra zúčastněných stran využívat účinněji. · Účinná správní struktura a aktivní účast poradních orgánů (skupina zástupců zúčastněných států a vědecký a technologický poradní výbor). · Postupy a metodiky na kvalitativně velmi vysoké úrovni. · Zviditelnění prostřednictvím šíření výsledků vědeckými studiemi a na konferencích a také na leteckých dnech a výstavách. || SLABÉ STRÁNKY · Klíčové ukazatele výkonnosti a nástroj pro hodnocení technologií nejsou dostatečně zralé, aby mohly prokázat širší dopad na životní prostředí a socioekonomický dopad. · Vědecké a správní úkoly výkonné kanceláře společného podniku Clean Sky nejsou dostatečně vyváženy: - zatěžující správní pravidla, předpisy a kontroly a - nedostatečné technické zdroje (na úrovni společného podniku) k řešení průřezových problémů. · Nízká flexibilita, zejména v důsledku rozpočtových problémů; absence záložního rozpočtu. · Nevyhovující kvalita a efektivita v některých ITD. · ITD aktivně nevyužívají zpětnou vazbu z nástroje pro hodnocení technologií. · Firmy v některých ITD nepřidělují dostatečné zdroje. · Absence jasných priorit pro přidělování prostředků projektům v některých ITD. · Stále nedostatečná komunikace mezi jednotlivými ITD. · Koordinace s národními/mezinárodními iniciativami probíhá v omezené míře, což může vést k neúčelnému využívání zdrojů. PŘÍLEŽITOSTI · Potenciál programu Clean Sky jakožto platformy k budování společné evropské vize pro ekologicky zaměřený výzkum v oblasti letectví. · Rozvoj nových modelů financování. · Sdělování informací o širším socioekonomickém dopadu a dopadu na životní prostředí nejen zúčastněným stranám z odvětví letectví. · Prozkoumání synergií a možnost plodného využití poznatků z ostatních průmyslových odvětví. · Vytváření příznivého prostředí pro projekty obdobné projektům úrovně 2 v rámci příštího výzkumného programu EU. || HROZBY · Negativní vnímání v řadách skupin klíčových zúčastněných stran. · Klíčové subjekty (partneři) dostatečně nevymezují priority pro přidělování klíčových zdrojů, což je příčinou nekončících problémů: zmenšování rozsahu, nutnost přepracovat harmonogram… · Opominutí klíčových změn v potřebách leteckého trhu. · Změny ve struktuře evropského průmyslu, tj. noví majitelé či společné podniky. Palivové články a vodík SILNÉ STRÁNKY · Byla úspěšně prokázána základní zásada partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) v oblasti výzkumu palivových článků a vodíku. · Společný podnik pro palivové články a vodík je zaveden a těší se ústřednímu postavení v oblasti palivových článků a vodíku v Evropě. · Ukázalo se, že společný podnik pro palivové články a vodík představuje platný nástroj k dosažení shody v otázkách programu strategického výzkumu a potenciálně účelného využití výzkumného rozpočtu. · V rámci průmyslových a výzkumných uskupení se utvořila společenství intenzivních kontaktů. · Zajištění stálého rozvoje s vedoucí úlohou soukromého sektoru směrem k dlouhodobějším cílům přes různé hospodářské cykly. · Působivé uvolnění a soustředění zdrojů a odborných znalostí. · Dosažení kritického množství pro uplatnění v oblasti automobilového průmyslu. · Stabilní rozpočet pro dlouhodobý rozvoj je lákadlem pro soukromý sektor. · Silné zapojení zúčastněných stran, zejména průmyslových podniků, a spolupráce s výzkumnými skupinami. · Je zavedena správa, která funguje. · Koordinátoři projektů kladně vnímají řízení projektů. || SLABÉ STRÁNKY · Zatěžující správní pravidla, předpisy a kontroly. · Suboptimální využívání zdrojů a nevyvážená skladba vědeckých a administrativních pracovníků. · Míry financování projektů jsou nižší než u rámcového programu a jsou nepředvídatelné. · Absence garančního fondu pro finančně slabé MSP. · Absence soudržného přístupu ke stacionárním aplikacím a ranému zájmu trhu. · Nedostatečná koordinace s národními programy; různá míra zapojení členských států ve společném podniku pro palivové články a vodík a jejich zainteresovanost na něm. · Nedostatečná přizpůsobivost neumožňuje odpovídající přepracování zastaralých cílů. · Nedostatečná komunikace mezi společným podnikem pro palivové články a vodík a programem základního výzkumu v rámcovém programu · Strategie zacílené komunikace a šíření informací a úsilí vynaložené v tomto směru nejsou dostatečné a viditelnost je nízká. · Nedostatečné sledování a řízení znalostí na úrovni projektu, programu i politiky. · Práce na průřezových činnostech dostatečně nepokročily. PŘÍLEŽITOSTI · Přispět k řešení společenských výzev, před nimiž EU stojí v politikách v oblasti energetiky, dopravy a změny klimatu. · Vytvořit Evropě náskok v nově se rozvíjející oblasti s velkým potenciálem. · Dosáhnout skutečného souladu mezi regionálními, vnitrostátními a evropskými iniciativami. · Větší zviditelnění, které povede ke vstupu nových subjektů a politické podpoře. · Prosazovat osvědčené postupy a zvýšit informovanost o technologiích u veřejnosti a tvůrců politik v celé Evropě. · Budování společné vize a její sdělení účastníkům a příjemcům. · Podporovat koordinované zavádění technologie palivových článků a vodíku ve velkém měřítku a budování souvisejících kapacit. · Omezení bateriových elektrických vozidel (BEV) mohou zájem průmyslu i politiky posunout směrem k elektrickým vozidlům s palivovými články (FCEV). · Využití velkého množství elektrické energie z obnovitelných zdrojů díky využívání vodíku jako prostředku pro skladování energie. · Součinnost s dalšími odvětvími otevírá nové možnosti pro podniky včetně MSP. · Synergie a součinnost s dalšími programy v rámci celého hodnotového řetězce. || HROZBY · Nízké ceny energií a nedostatečná politická opatření. · Posuny v důrazu u cílů EU v oblasti klimatu, energetiky a konkurenceschopnosti. · Neschopnost přilákat nezbytné investice do dodavatelského průmyslu a průmyslu infrastruktury. · Nevyřešené technické překážky, zejména v oblasti výkonnosti a nákladů. · Nedostatečná konkurenceschopnost či zaostávání EU ve srovnání s Asií a Severní Amerikou v blízké budoucnosti. · Nedostatečná otevřenost vývozních trhů (např. Asie). · Neschopnost zavést příslušné pobídky k podpoře přijetí na trhu. · Nedostatečná podpora palivových článků a vodíku, pokud jde o politiku a politiky. · Nízká míra přijetí konečnými uživateli v důsledku neschopnosti sdělit přínosy pro společnost a/nebo v případě nepříznivých okolností. · Dlouhodobý hospodářský/finanční útlum může vést ke ztrátě zájmu veřejnosti a/nebo odvětví soukromého sektoru. · Náhlý a rychlý nástup konkurenčních technologií. · Nekoordinované a izolované demonstrace na úrovni EU, členských států a regionů, které nezohlední otázky vývoje výrobku, prodejnosti a budování kapacit u komerčního výrobku. Iniciativa pro inovativní léčiva SILNÉ STRÁNKY · Uznávaná jako světová špička v PPP v oblasti zdravotní péče, zejména ve Spojených státech. · Jedinečný model spolupráce k naplnění neuspokojených potřeb, jež nelze řešit hospodářskou soutěží (řešení selhání trhu). · Katalyzátor pro investice soukromého sektoru do evropského výzkumu a vývoje v oblasti biofarmacie. · Vysoká kvalitativní úroveň vědeckých výstupů a aktivní síť akademických pracovišť, MSP a průmyslu. · Iniciativa zvýšila důvěru mezi mnoha významnými skupinami zúčastněných stran, včetně regulátorů. · Kritické množství odborných znalostí k řešení nejsložitějších problémů v oblasti potřeb zdravotní péče v průběhu celého cyklu výzkumu a vývoje. · Zmobilizované zdroje lze díky synergiím širokého spektra zúčastněných stran využívat účinněji. · Iniciativa s vedoucí úlohou soukromého sektoru se silnou podporou generálních ředitelů společností sdružených ve federaci EFPIA a se zaměřením na hmatatelné výsledky. || SLABÉ STRÁNKY · Absence jasné a zacílené komunikační strategie; nízká viditelnost. · Klíčové ukazatele výkonnosti nejsou dostatečně zralé, aby mohly prokázat širší dopad na životní prostředí a socioekonomický dopad. · Nedostatečné pobídky k účasti pro MSP a společnosti, jež nejsou členy federace EFPIA. · Stále příliš byrokratické postupy a předpisy. · Poradní orgány plně nevyužívají svůj potenciál. · Nedostatečné přijetí členskými státy vede k nedostatečnému souladu s jejich politikami a strategiemi. · Nevyváženost mezi vědeckými a správními úkoly výkonné kanceláře IIL, z níž vyplývá potřeba nových dovedností · Nejsou zapojeny všechny společnosti sdružené ve federaci EFPIA. · Nedostatečné zohlednění udržitelnosti projektů při plánování. PŘÍLEŽITOSTI · Narůstající zaměření na řešení zdravotních výzev v souvislosti se stárnutím obyvatelstva, které mají značný socioekonomický dopad. · Možnost navazovat na IIL jako na osvědčený model katalyzátoru, jenž zúčastněné strany (např. pacienty či regulátory) podněcuje k zapojení, a čerpat z ní poučení. · Maximalizovat potenciál IIL jakožto platformy pro budování společné vize, např. v oblasti zdravotní politiky. · Zvětšit rozsah a přilákat investice do výzkumu a vývoje v oblasti biomedicíny ze zemí mimo EU. · Využití jiných možností financování, např. financování prostřednictvím rizikového kapitálu a/nebo půjček EIB. · Další zlepšování prostředí v oblasti biofarmaceutického výzkumu a vývoje odstraněním překážek nebo zlepšením postupů, např. u klinických zkoušek. · Prozkoumání možnosti zapojení dalších odvětví a zúčastněných stran, například plátců či subjektů působících v oblasti hodnocení zdravotnických technologií. · Rozvoj nových modelů financování s cílem prozkoumat výsledky a zvýšit udržitelnost. || HROZBY · Pokles politické podpory IIL. · Narušená rovnováha mezi oblastí, na kterou se hospodářská soutěž ještě nevztahuje, a oblastí, v níž se už uplatňuje. · Koordinace s národními/mezinárodními iniciativami je nedostatečná, což povede k neúčelnému využívání zdrojů. · Konkurence dalších partnerství PPP z celého světa povede k poklesu zájmu firem. · Narůstající regulační zátěž a zpřísňování cenotvorných a úhradových systémů. · Ztráta klíčových pracovníků programu IIL. · Hospodářský útlum vedoucí k nedostatečnému financování. · Negativní vnímání klíčovými skupinami zúčastněných stran (pacienti, plátci, regulátoři). · Ztráta konkurenční výhody oproti rozvíjejícím se ekonomikám (Čína, Brazílie). · Zhoršování pověsti a pokles podpory v EU v důsledku nedostatečné výkonnosti. · Pokles politické podpory IIL. PŘÍLOHA III: Složení odborných hodnoticích panelů Členové odborného hodnoticího panelu || SP STI Francois QUENTIN (předseda) (FR), předseda představenstva společnosti HUAWEI France a člen poradního sboru skupiny HUAWEI, člen poradní skupiny úřadu předsedy vlády. || CS Jean Francois BROUCKAERT (zpravodaj) (BE), docent na katedře turbinových zařízení a pohonů na von Karmanově institutu dynamiky kapalin (VKI), Belgie. || CS Ivonne HERRERA (NO), vedoucí vědecká pracovnice institutu SINTEF ICT, oddělení softwarového inženýrství, bezpečnosti a zabezpečení, s více než dvacetiletou praxí v oboru v oblasti technických aspektů avioniky, údržby, řízení letového provozu a bezpečnostních analýz pro odvětví letectví a ropy a zemního plynu; členka panelu pro první průběžné hodnocení v roce 2010. || CS Enzo BERTOLINI (IT), ředitel nadace „Foundation Clément Fillietroz“, působící v astronomické observatoři a planetáriu ve Valle d’Aosta (výzkum v oboru astrofyziky a vědecké přednášky pro studenty a širokou veřejnost); člen panelu pro první průběžné hodnocení v roce 2010. || CS Anneli OJAPALO (předsedkyně) (FI), generální ředitelka společnosti Ojapalo Consulting Oy a programová koordinátorka finského programu pro palivové články v letech 2007–2013. || FCH Nigel LUCAS (zpravodaj) (UK), nezávislý konzultant s více než třicetiletou praxí v odvětví energetiky; bývalý výkonný ředitel společnosti Environmental Resources Management a profesor Centra environmentálních technologií na Imperial College v Londýně. || FCH Helge HOLM-LARSEN (DK), t. č. generální ředitel společnosti SME TEGnology, bývalý ředitel společnosti Topsoe Fuel Cell A/S. || FCH Dirk DE KEUKELEERE (BE), nezávislý konzultant v oblasti dopravy a energetických technologií, bývalý výzkumný/řídicí pracovník ve Vlámském technologickém výzkumném institutu pro obory palivové články, automobilový průmysl a energetika. || FCH Jackie HUNTER (předsedkyně) (UK), generální ředitelka společnosti OI Pharma Partners Ltd. Tato společnost pomáhá dalším firmám a organizacím rozvíjet otevřené strategie inovace a podporuje jejich zavádění, a to zejména v oblasti výzkumu a vývoje na poli věd o živé přírodě. Před příchodem na tuto pozici byla Jackie Hunterová první viceprezidentkou společnosti GlaxoSmithKline a předsedkyní skupiny ředitelů pro výzkum ve federaci EFPIA. Za působení ve společnosti GlaxoSmithKline se jejímu oddělení podařilo předložit 17 klinických důkazů konceptu. Působila a působí jako členka mezinárodních výborů a skupin pro politiky v oblasti farmaceutického výzkumu a vývoje. Jako nevýkonná členka správní rady ve veřejnoprávní společnosti a členka správní rady / předsedkyně akademických a jiných organizací získala široký přehled o mnoha skupinách zúčastněných stran. || IIL Marcin SZUMOWSKI (zpravodaj) (PL), předseda představenstva a generální ředitel společnosti OncoArendi Therapeutics, zakladatel společnosti BTM Mazovia. Po úspěšné kariéře výzkumného pracovníka ve Spojených státech působí od roku 2000 v oblasti přenosu technologií a začínajících podniků, přičemž sám spoluzaložil a řídil tři začínající podniky, z nichž jedním je nyní již veřejně obchodovatelná společnost Medicalgorithmics S.A., v níž v letech 2005–2010 vykonával funkci předsedy představenstva a generálního ředitele. Od roku 2001 je vedoucím útvaru pro mezinárodní vztahy a řízení projektů na Institutu experimentální biologie M. Nenckého. Člen panelu nezávislých odborníků, který spolupracuje s Evropskou komisí v oblasti posouzení dopadu evropských politik IIL 2. || IIL Tom ANDERSEN (DK), vedoucí regionální kanceláře Evropské investiční banky pro Blízký východ se sídlem v Káhiře a nezávislý konzultant. Než před rokem nastoupil na tuto pozici, působil jako náměstek ekonomického poradce v Evropské investiční bance se specializací posuzování ekonomické životaschopnosti projektů v oblasti výzkumu a vývoje a finanční operace u projektů ve farmaceutickém a chemickém odvětví. Předtím pracoval v oddělení nákupu a odbytu v průmyslovém koncernu a pro společnost Novo Nordisk, farmaceutickou firmu se sídlem v EU, kde zpracovával hodnocení a zprávy o vývoji v divizi farmakologického výzkumu a podnikového rozvoje. Člen prvního panelu nezávislých odborníků pro první hodnocení společného podniku IIL. || IIL Bart WIJNBERG (NL) před odchodem do penze pracoval na nizozemském ministerstvu zdravotnictví, sociální péče a sportu, kde zadal k vypracování klíčovou zprávu Světové zdravotnické organizace o prioritních lécích pro Evropu a svět [Priority Medicines for Europe and the World] s ohledem na 7. RP a kde do oblasti jeho působnosti spadalo zahájení nizozemského partnerství veřejného a soukromého sektoru Top Institute Pharma (TI Pharma). Byl členem kontaktní skupiny zástupců členských, kandidátských a přidružených států IIL a členem skupiny nezávislých odborníků pro první hodnocení společného podniku IIL. || IIL Maria ROSARIA DI NUCCI (IT) je vedoucí výzkumná pracovnice Výzkumného střediska environmentální politiky na Freie Universität Berlin a nezávislá konzultantka. Na poli politiky v oblasti životního prostředí a energetiky a posuzování politik pracuje již více než 25 let, přičemž se zúčastnila různých iniciativ EU. Zaměřuje se také na posuzování dopadů; působí jako odborná hodnotitelka pro evropské organizace financující výzkum a technologický rozvoj a pro Evropskou komisi. Jako společná odbornice se podílí rovněž na hodnocení společného podniku Clean Sky a společného podniku pro palivové články a vodík. || CS, FCH, IIL