ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

navrhuje, aby letiště kategorie C a D byly vyjmuty z oznamovací povinnosti; pokud však budou vyjmuty z této povinnosti pouze letiště kategorie D, měla by být do této výjimky zahrnuta letiště s méně než 2 miliony cestujících ročně. Odstavec 92 písmeno c) pokynů musí jasně poukazovat na specifické požadavky územní soudržnosti v souvislosti s letišti spadajícími do kategorií C a D situovanými do ostrovních oblastí;
5.

v důsledku toho souhlasí s co nejrychlejším svoláním nové mezivládní konference, která by obdržela mandát, měla by přesný harmonogram a poskytla by Evropské unii novou Smlouvu zachovávající podstatu a rovnováhu dosaženou během Konventu a v Ústavní smlouvě podepsané v roce 2004, jež má v Unii co nejširší možnou podporu;
1.10

připomíná v této souvislosti, že mladí lidé představují hlavní součást dosažení cílů nové Lisabonské strategie, a má za to, že je nezbytné, aby jim bylo poskytnuto lepší vzdělávání, odborná příprava, mobilita, vstup do zaměstnání, sociální začlenění a služby pro mladé rodiny: a) Lepší vzdělání a odborná příprava, které by maximálně zvedly hodnotu největšího evropského kapitálu, kterým je mládež. V takovém vzdělání by mělo mít zvláštní význam studium technologií, aby byl podpořen evropský výzkum, vývoj a inovace, ale zároveň by měla být věnována pozornost získání přiměřeného humanitního vzdělání a hodnot, a především je důležité, aby se ve vzdělávacím sytému věnovala zasloužená pozornost výuce evropské kultury a evropských dějin. b) Mobilita: evropská mládež musí mít skutečné možnosti pohybu v rámci celého území Společenství, ať již z důvodu práce či studia, neboť tato možnost přináší velké kulturní obohacení a přiblížení se pocitu evropanství. c) Vstup do zaměstnání: mládež je jednou ze skupin, která vykazuje nejvyšší procento nezaměstnanosti. Je třeba vytvořit nová opatření, která by zjednodušila přístup mládeže na trh práce potřebný pro jejich sociální začlenění. d) Sociální začlenění: je třeba věnovat zvláštní pozornost skupinám mladých se zvláštními potřebami nebo těm, kteří se nacházejí v situaci sociálního vyloučení. Samostatnou zmínku si zaslouží imigranti. e) Služby pro mladé rodiny: mladé rodiny mají specifické problémy, kterým se orgány Společenství musejí věnovat. K základním opatřením konkrétně patří ta, která se týkají sloučení profesního a rodinného života, která by umožnila definitivní integraci ženy na trh práce;
5.4

Vzhledem ke skutečnosti, že se dopravní problémy koncentrují zejména do velkých měst, městských aglomerací a příměstských oblastí, a vzhledem k tomu, že v důsledku velké urbanizace těchto území je výstavba a modernizace dopravní infrastruktury velmi nákladná, je nutné věnovat rozvoji této infrastruktury a její vybavenosti moderními technologiemi vysokou pozornost na všech úrovních, a to včetně podpory infrastruktury, která není přímo součástí TEN-T sítě. Je důležité zdůrazňovat ekologicky šetrnou městskou dopravu, která by přispěla ke snížení znečištění životního prostředí ve městech a zlepšila kvalitu života tamních obyvatel. Výbor regionů doporučuje Komisi, aby rovněž tyto aspekty byly zahrnuty do analýzy při formulování připravované Zelené knihy o městské dopravě.
2.6.5

považuje v důsledku toho za nezbytné investovat do rozšíření širokopásmového připojení, zpřístupnit venkovskému obyvatelstvu zařízení a systémy IT a potřebné vzdělání, aby je mohlo co nejlépe využívat a domnívá se, že informační technologie přispějí k usnadnění územního marketingu a k úspěchu nových podnikatelských aktivit v souvislosti se zemědělskými výrobky a jejich zavedením na vzdálené trhy;
1.3

se domnívá, že uvedení zásady partnerství do praxe by umožnilo překonat nedostatky stávajícího systému a bylo by skutečnou přidanou hodnotou realizace společných cílů, které jsou jednoznačně definovány ve smyslu „projektu pro občany“, jejž navrhla Evropská komise ve svém sdělení z 10. května 2006, aniž by došlo ke změně rozdělení institucionálních odpovědností jednotlivých zainteresovaných partnerů;
2.18

upozorňuje na to, že vzdělávání a politiku vzdělávání je nutné posuzovat v celé jejich šíři – včetně „celoživotního učení“ – nejen jejich vlivy na růst a zaměstnanost, nýbrž také se zohledněním sociálního a solidárního společenství, které staví do popředí především zapojení všech lidí do celospolečenských, nejen do hospodářských procesů;
35.

soudí, že začlenění evropského rozměru do školní výuky představuje nepostradatelný základ pro skutečné a trvalé osvojení aktivního občanství všemi mladými lidmi z členských států. Tento evropský rozměr má dvě složky: integraci evropského pohledu do všech relevantních učebních předmětů, tedy zavedení evropského hlediska do všech těchto předmětů, a specifické vyučování informací o utváření Evropské unie, jejích základech, hodnotách, institucích, její funkci a jejích účincích na každodenní život mladých lidí, jejím vývoji a vztazích ke zbytku světa;
27.

vyslovuje se pro podporu výměny informací a šíření osvědčených postupů v oblastech činnosti za předpokladu, že bude vše probíhat za příznivých podmínek pro společnost jako celek. Byl by ochoten pomoci organizovat pravidelné diskuse o Ukrajině, které by umožnily zhodnocení spolupráce a vztahů mezi EU a Ukrajinou. Tyto diskuse by byly zvlášť přínosné pro oblasti spadající do pravomocí místních a regionálních samospráv;
—

místní a regionální samosprávy by měly na sportovních akcích povzbuzovat a vítat účastníky a diváky ze všech společenství a chránit je před zneužíváním a obtěžováním; dále by měly bez diskriminace zpřístupnit sportovní zařízení, která vlastní, provozují, financují nebo kterým udělují povolení provozovat sportovní činnost; měly by povzbuzovat jednotlivce ze všech společenstev k zapojení do všech úrovní sportovní administrativy, řízení a trenérské činnosti – tyto funkce by se měly stát ukazatelem celkové výkonnosti místních a regionálních samospráv;
22.

konstatuje, že informace, které jsou k tomuto problému k dispozici, neposkytují ucelený obraz o situaci. To ženy staví do jasně znevýhodněné pozice, pokud jde o jejich plné zapojení do společnosti;
77.

připomíná, že organizovaná trestná činnost představuje závažné ohrožení bezpečnosti v oblasti Baltského moře. Zločinecké bandy pracují stále rafinovaněji a stále více přeshraničně. Státy ležící na pobřeží Baltského moře musejí proto i nadále postupovat společně v boji proti organizované trestné činnosti, nedovolenému obchodu s drogami a obchodu s lidmi v oblasti. Toto je třeba ve strategii pro Baltské moře zdůraznit. V oblasti již existuje policejní spolupráce v rámci v rámci Pracovní skupiny pro organizovanou trestnou činnost v regionu Baltského moře (Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region – BSTF). Spolupráce se účastní také Norsko, Island a Rusko, jakož i Europol a Interpol. V rámci strategie pro Baltské moře by měla být tato spolupráce posílena a být doplňkem spolupráce, jež probíhá i v rámci EU;
8.

žádá, aby Komise zřídila finanční nástroj, který by motivoval městské a metropolitní oblasti k přípravě plánů mobility. Tento finanční nástroj by měl být regionům i městským oblastem dostupný přímo a nezávisle na souhlasu členského státu. Za plány městské mobility by měla nést odpovědnost města sama. Na místní a regionální úrovni se často stává, že realizace projektů závisí na zajištění správného poměru mezi investicemi veřejného a soukromého sektoru a tento proces by mohla EU usnadňovat;
35.

doporučuje, aby Komise pro vnější vztahy a decentralizovanou spolupráci pečlivě sledovala vývoj v této oblasti, podněcovala komunikaci mezi zúčastněnými orgány a evropskými a mezinárodními sítěmi a nevládními organizacemi a tam, kde je to možné, vytipovala regiony, kde by mohla být využita diplomacie měst a v nichž by Výbor regionů mohl sehrát roli katalyzátoru;
22.

vyzývá k tomu, aby byl na základě vyhodnocení vypracován politický referenční rámec Výboru regionů a Komise pro zapojení místních a regionálních samospráv do procesu rozšíření a aby byl schválen ve VR. Tento politický referenční rámec by byl výborným nástrojem pro úvahu o současných strukturách a formách spolupráce s ohledem na to, jak by přeshraniční spolupráce místních a regionálních samospráv členských států, kandidátských zemí a potenciálních kandidátských zemí mohla být dále rozšířena. Tento rámec by také sloužil jako společný referenční dokument pro Komisi a Výbor regionů pro další rozvoj NPP a stanovil soubor doporučení pro spolupráci při rozšíření v tom smyslu, aby NPP více odpovídal specifickým potřebám místních a regionálních samospráv;
9.

konstatuje nicméně, že by EU při posilování boje proti terorismu měla také zvýšit investice do rozvoje pilíře Předcházení, a to ve spolupráci s členskými státy, s donucovacími orgány a s regionálními a místními orgány spolu s bezpečnostními složkami, jež jsou jim podřízeny. Zabránit terorismu a násilnému extremismu se nemůže podařit pouze prostřednictvím legislativních a donucovacích prostředků. Kromě toho represivní opatření samotná nebudou účinná; je zaměřit úsilí na to, aby byla osobám, jež jsou obzvláště náchylné k radikalizaci a k zapojení do terorismu, nabídnuta pozitivní perspektiva a místo ve společnosti;
51.

vítá iniciativy Komise zaměřené na podporu znalosti nových právních předpisů stanovených směrnicí 2004/38, jako je uveřejnění Příručky, jak vytěžit maximum ze směrnice 2004/38/ES (Guide on how to get the best out of Directive 2004/38/EC), a vyzývá Komisi, aby i ona sama využila zvláštního výsadního postavení místních a regionálních orgánů jakožto hlavních šiřitelů těchto informací;
41.

žádá Evropskou komisi, Evropský parlament a Radu Evropské unie, aby vypracovaly vyvážený komplexní balíček opatření, která by kompenzovala zrušení režimu kvót na mléko a mléčné výrobky, a to zejména v horských a středohorských regionech. Opatření by byla financována z prostředků již nevyužívaných opatření v rámci společné organizace trhu, nebyla by však na úkor přímých plateb. K zachování zemědělství, extenzivního chovu dobytka a výroby mléka v horských a středohorských oblastech je třeba i dále podnikat hospodárnější kroky ve druhém pilíři, mj. za účelem vytvoření odbytišť trhu a podporování zemědělských podniků se zřetelnými pozitivními dopady na přírodu a životní prostředí v oblastech s přírodním a geografickým znevýhodněním;
6.

považuje ENDLP za viditelný přínos Evropy, jenž posiluje postavení Evropy na poli podpory demokracie a lidských práv v třetích zemích. VR zdůrazňuje, že záměr EU podporovat demokracii neznamená, že EU by měla nebo chtěla exportovat určitý model do třetích zemí nebo jim jej vnucovat. ENDLP je možností šířit ve větší míře společné zásady svobody jednotlivce. Odkazuje na to, že Evropská charta místní samosprávy schválená Radou Evropy významně posloužila jako zdroj inspirace a vodítko mnoha novým demokraciím v Evropě při vytváření fungujících místních samospráv. Také nový návrh evropské charty regionální demokracie Kongresu obcí a regionů Evropy (CALRE, Rada Evropy) by měl sloužit tomuto cíli;
42.

i když je jednodušší velkou měrou předávat jazykové znalosti ve školách a poté pomáhat dnešním mladým lidem, aby v budoucnosti nepřišli o mezikulturní jazykovou vnímavost, kterou získali ve školních lavicích, problém se však komplikuje tím, že některé generace ukončily školní docházku již dávno a nikdy se více jazyků neučily. Je také důležité zajistit výuku jazyků pro starší generaci, neboť mnoho lidí této generace nepřišlo ani osobně ani profesně do kontaktu s cizími jazyky. To by jim pomohlo rozšířit si vyjadřovací prostředky ve vysokém věku a zajistilo by to jejich plněji angažované evropské občanství;
2.

Výbor regionů doufá, že Evropská komise bude pokračovat ve svém úsilí o harmonický rozvoj politiky na podporu mediální gramotnosti, která byla zahájena v roce 2007. Vyzývá Komisi, aby přitom v souladu se zásadou subsidiarity a s ohledem na specifika pravomocí místních a regionálních orgánů zohlednila stanovisko VR. VR Komisi rovněž žádá, aby ve spolupráci s ostatními institucemi EU, organizací UNESCO a územními samosprávami pokračovala v přípravě akčního plánu pro mediální gramotnost. Bude třeba přitom mít na paměti tyto skutečnosti: a) z hlediska politické kultury, aktivní účasti občanů EU a zvyšování povědomí uživatelů vyžaduje dosažení mediální gramotnosti coby politického cíle mimořádného významu, o jehož dosažení musí důsledně usilovat všechny zainteresované strany, aby každý region a členský stát zejména podporoval inovace v oblasti vzdělávání; b) v souladu se Smlouvou o ES spadá politika v oblasti vzdělávání a odborné přípravy do výlučné působnosti členských států, zatímco Evropská unie přispívá ke zlepšení jednotlivých národních systémů tím, že členským státům v případě potřeby poskytuje dodatečné nástroje Společenství a usnadňuje výměnu informací a osvědčených postupů. To je zdůrazněno i ve sdělení Evropské komise z roku 2008 Aktualizovaný strategický rámec evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (3); c) strategický rámec v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (4) považuje (diskutabilně) mediální gramotnost za podoblast schopnosti práce s digitálními technologiemi, přestože může hrát rozhodující úlohu při plnění řady cílů a priorit uvedených ve strategickém rámci (zejména při získávání základních dovedností ve čtení, učení se, v oblasti aktivního občanství, při podpoře dialogu mezi kulturami a v případě celoživotního vzdělávání); d) za naléhavé priority jsou ve strategickém rámci (5) označena témata: — rozvoj základních průřezových schopností; — opatření, která usnadní vytvoření příznivého institucionálního prostředí pro tvořivost a inovace, založená na kritickém a uváženém využití nových informačních a komunikačních technologií (IKT) a umožňující zkvalitnit také odbornou přípravu učitelů; — navázání partnerství mezi institucemi a podniky poskytujícími vzdělávání a odbornou přípravu, výzkumnými ústavy, kulturními institucemi a kreativními odvětvími; Tyto priority vzájemně úzce souvisejí s úvahami o rozvoji mediální gramotnosti. e) V řadě případů jsou za začlenění mediální výchovy do oficiálního vzdělávání zodpovědné místní a regionální orgány, a to na všech úrovních. Z tohoto důvodu by měl být nalezen vhodný postup, který by umožnil podporovat místní a regionální orgány při projektech, programech a chartách souvisejících s mediální gramotností, včetně různých partnerství spojujících řadu subjektů z veřejného a soukromého sektoru a také partnerství mezi kulturními a vzdělávacími zařízeními a profesionálními tvůrci obsahu, a to vše v rámci formálního i informálního vzdělávání a za přísného dodržování právních předpisů.
6.

vzhledem k neexistující společné politice v oblasti lesnictví kladně hodnotí přijetí akčního plánu EU pro oblast lesního hospodářství na období let 2007–2011 jako správného směru činností Evropské komise. Současně doporučuje, aby byly ihned zahájeny práce na vytvoření právního a strukturálního rámce pro meziodvětvové činnosti Evropské komise týkající se lesů, což by umožnilo koordinaci činností v této oblasti po roce 2011.Kromě akčního plánu na další roky by mohla být vytvořena koordinační instituce pro oblast lesnictví;
31.

odkazuje v této souvislosti na úmluvy, jako je např. Úmluva o spolupráci pro ochranu a udržitelné využívání Dunaje (5), která vstoupila v platnost v roce 1998 a jež vytvořila Mezinárodní komisi pro ochranu Dunaje (ICPDR), a Rámcová úmluva o ochraně a udržitelném rozvoji Karpat. Dobrou ukázkou této spolupráce je již např. Joint Statement on Guiding Principles for the Development of Inland Navigation and Environmental Protection in the Danube River Basin (6);
21.

navrhuje v této souvislosti, aby byly zahájeny iniciativy za účelem posílení zaměstnanosti v odvětví cestovního ruchu, a to prostřednictvím vzdělávacích programů pro pracovníky, aby byla přijata opatření pro propojení cestovního ruchu s životním prostředím a podporu udržitelného cestovního ruchu, aby se podporovalo zavádění nových technologií do regionálních produktů cestovního ruchu, které by byly v neustále souladu s kulturou a poskytovanými službami, aby se prosazoval vznik sítě turistických destinací na evropské úrovni, která by zohledňovala ochranu životního prostředí, aby se zdůraznila místní produkce a úroveň poskytovaných služeb a aby se podpořily podnikatelské praktiky, které přispívají k pokroku v sociální oblasti a k šíření bohatství napříč společností na místní úrovni;
24.

toto stanovisko rovněž souhlasí s vytvořením pobídek, jako je „zajištění konkrétního programu financovaného z fondů Společenství – z EFRR –, který by přispíval k vytváření nových ESÚS či reorganizaci výhledových projektů spolupráce řízených dle starých, konvenčních vzorců“ (odst. 48 stanoviska 308/2007), a vyžaduje, „aby se do nabídkových řízení vyhlášených Komisí přidalo kritérium vyšší výkonnosti při vyhodnocování projektů předkládaných za účelem zřízení ESÚS a prognóza trvalosti projektu po jeho ukončení. Takto by mohlo docházet k institucionalizaci středně- a dlouhodobé kultury spolupráce, která by nacházela nové formy financování vedle zdrojů z rozpočtu Společenství“ (odst. 49);
52.

podporuje iniciativy, jejichž cílem je zavádění nových technologií, např. zavedení zdravotního průkazu, který by umožnil přístup k elektronickým lékařským záznamům nebo k základnímu souboru informací o pacientu, nebo jiných řešení, která by nejzranitelnějším osobám, starším lidem, psychicky nemocným a osobám s nižším vzděláním umožňovala / usnadňovala využívání služeb zdravotní péče v situacích ohrožení života a těm, kdo mají kvůli jazykové bariéře problémy s komunikací, by umožňovala / usnadňovala využívání plné zdravotní péče v jiných zemích, než je země pojištění nebo země, v níž mají nárok na zdravotní péči poskytovanou státním systémem zdravotnictví. Elektronický systém, který musí být zabezpečený, by sloužil k výměně informací mezi zdravotnickým personálem a usnadňoval by okamžitý přístup k pacientovu chorobopisu, informacím o chronických onemocněních, doporučené další léčbě, což je velmi významné v dobách velké mobility pacientů a práva na využívání přeshraniční péče;
3.

schvaluje zahájení dialogu o uvolnění vízového režimu, které by v dlouhodobé perspektivě dalo moldavským občanům možnost cestovat v schengenském prostoru bez víz. Ze stejných důvodů oceňuje podpis dohody o malém pohraničním styku mezi Rumunskem a Moldavskou republikou, která vstoupila v platnost v březnu 2010. Ta umožňuje moldavským občanům, kteří žijí v zóně do 50 km od moldavsko-rumunské hranice, cestovat na stejnou vzdálenost do rumunského vnitrozemí. Domnívá se, že to přispěje k posílení mezilidských kontaktů i vztahů mezi místními orgány podél vnější hranice EU s Moldavskem. Jedná se o významný posun vpřed při překonávání správních překážek rozvoje přeshraničních partnerství;
30.

poukazuje na to, že regiony ležící u Severního moře a Lamanšského průlivu spolu byly po dva tisíce let politicky a kulturně úzce svázané, a to díky migraci, úzkým obchodním vztahům například v době hanzy, a společné námořní tradici. Po celá staletí odsud vyplouvaly lodě na plavby do různých koutů světa, což mělo vliv na to, jak lidé v tomto regionu sami na sebe nahlíželi;
36.

domnívá se, že bezdomovectví tím, že má dopad na základní osobní statek, narušuje základní práva jednotlivce, lidskou důstojnost a právo rozhodovat o vlastním životě. Nejzávažnější je bezdomovectví u dětí, neboť ty často nemají možnost svoji vlastní situaci ovlivnit. To je tedy důvod pro Komisi, aby prozkoumala podmínky toho, jak by členské státy na vnitrostátní úrovni mohly zaručit, aby bylo bezdomovectví u dětí do 18 let odstraněno. Mělo by se rovněž posoudit, zda mají být do těchto opatření zahrnuty zdravotně postižené osoby;
53.

souhlasí s Komisí v její situační analýze různic, bezvýchodnosti a paralyzovaného politického klimatu v Bosně a Hercegovině, a proto by rád zdůraznil to, co konstatoval v roce 2010 (3), tj. že rozdělená Bosna potřebuje vedení, které by bylo s to překlenout různice a začít hledat společná řešení. EU musí dát jasně na srozuměnou, že skutečná politická alternativa je ta, jež otevře zemi čtyřem svobodám vnitřního trhu;
38.

vyvozuje, že ambiciózní politika EU v oblasti imisí nevedla automaticky k ambiciózní politice EU v oblasti emisí, čímž mezi oběma těmito politikami vznikla nevyváženost. V důsledku toho lze problémy s prováděním v mnoha evropských státech (viz část B) a zpoždění ve zlepšování kvality ovzduší z velké míry přičíst nesouladu mezi politikou EU v oblasti imisí a politikou EU v oblasti emisí, kterými je proto nutné se zabývat během každého budoucího vypracovávání politik a opatření v této oblasti s cílem dosáhnout jejich vyváženosti: a) úroveň ambicí ve směrnici o kvalitě ovzduší zatím není srovnatelná s úrovní ambicí v opatřeních EU u zdroje a s praktickými výsledky (viz část D), proto musí být tyto dva cíle sladěny; b) časový plán pro politiku EU v oblasti imisí a politiku EU v oblasti emisí není synchronizován. Členské státy musí nejprve před vypršením stanovené lhůty splnit normy pro kvalitu ovzduší, než mohou být realizovány např. normy EURO na evropských silnicích. Účinek norem EURO (hodnoty emisí) lze pozorovat a měřit až za několik let. Normy EURO již z definice platí pro malou část vozového parku: nová vozidla. Nové normy emisí mohou mít účinek teprve poté, až budou vyměněna starší vozidla. Výměna vozového parku (a související dopad nových norem) bude trvat několik let (zlepšení prováděná v reálném světě); c) Výbor žádá Evropskou komisi, aby v přepracované tematické strategii uvedla časové období nutné pro cyklus obnovy ohlášených opatření u zdroje, tzn. kdy bude po zavedení opatření u zdroje dosaženo mezních hodnot i v reálných podmínkách. Rovněž je nutné odhadnout časové období nutné pro nahrazení vozového parku méně znečišťujícími vozidly. Změny politiky v oblasti imisí musí být s tímto cyklem sladěny;
21.

konstatuje, že program EHMK se rovněž změnil co do typu zapojených měst a regionů. V první fázi členské státy obyčejně vybíraly hlavní město nebo jiná významná města. Postupem času se titul začal stále častěji udělovat menším městům (druhým nejvýznamnějším městům nebo regionálním kulturním centrům). S klesající velikostí uchazečských měst se pak stávalo stále potřebnější zapojení přilehlého regionu. Města jsou místy k setkávání, středisky obchodu, průmyslu, vzdělávání a správy a jsou umístěná v srdci regionu, jehož charakter odrážejí. Výbor poukazuje na to, že tento vývoj byl zohledněn tak, že do programu EHMK byl po roce 2007 začleněn regionální rozměr, a zdůrazňuje proto přidanou hodnotu podpory regionálního přístupu k titulu EHMK, včetně toho, že by se mělo zvážit jmenování na regionální úrovni s tím, že centrem hlavního kulturního záměru bude region a odpovědnost ponese jeho hlavní město;
14.

je toho názoru, že tento přezkum by měl být doplněn dynamickým procesem, který povede k přijetí rotačního akčního plánu společně s Komisí. Tento akční plán stanoví iniciativy, které by s největší pravděpodobností mohly mít územní dopad, a analýzu ex ante i ex post, již by VR mohl poskytnout prostřednictvím toho, že zmobilizuje odborné zkušenosti svých členů a platforem územních orgánů, které provozuje (platforma pro monitorování strategie Evropa 2020, platforma subsidiarity, platforma ESÚS) (5);