CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 20.4.2005 
KOM(2005) 153 v kone čném znění 
  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
Posílení schopnosti EU reagovat na katastrofy a krize ve t řetích zemích 
 
CS 2   CS 1. Ú VOD 
Toto sdělení je sou částí odpov ědi Komise na ak čn í  p l á n  E U  p ředložený 
předsednictvím Lucemburska v Rad ě pro všeobecné záležitosti a vn ější vztahy 
(GAERC) dne 31. ledna 2005 po cunami z 26. prosince 2004. 
Reakce Evropy na katastrofu zp ůsobenou cunami byla okamžitá a št ědrá. Evropské 
společenství sehrálo v tomto úsilí d ůležitou roli. Zatímco jeho reakce prokázala 
hloubku i ší ři společných zdroj ů, které Unie dokáže nasadit prost řednictvím 
programů Společenství i dvoustranných program ů, stejně jako jeho nové vojenské 
kapacity, ukázala se i opera ční a politická sl ožitost reakce a p řipravenosti na 
katastrofy a krize. 
Akční plán předsednictví řeší tři hlavní otázky: 
– opatření zaměřená na pot řeby oblastí zasažených cunami; 
– opatření na zlepšení schopnos ti EU reagovat, její sou činnosti a ú činnosti; 
– opatření na zkvalitn ění prevence, v časného varování a p řípravy na katastrofy 
v budoucnosti. 
Předseda Komise reagoval na ak ční plán EU p ředložený v Rad ě pro všeobecné 
záležitosti a vn ější vztahy zprávou o finan ční pomoci Spole čenství oblastem 
postiženým cunami a plánem dlouhodob ějšího rozvoje schopnosti Unie p ředvídat 
a reagovat na katastrofy a krize v budoucnosti. Toto sd ělení vychází z tohoto plánu. 
Součástí sdělení jsou dv ě přílohy. První obsahuje aktualizovanou zprávu o opat řeních 
přijatých Komisí s cílem uspokojit pot řeby oblastí postižených cunami v Indickém 
oceánu. Popisuje program humanitární podpory v hodnot ě 103 milion ů eur, program 
dlouhodob ější rekonstrukce v hodnot ě 350 milion ů eur a řadu vedlejších opat ření, 
včetně obchodních koncesí a činností Evropské investi ční banky. 
Druhá příloha dokládá škálu nástroj ů a program ů Společenství, které napomáhají 
včasnému varování a p řipravenosti na katastrofy po celém sv ětě. 
2. Z AJIŠTĚNÍ SOUDRŽNOSTI A Ú ČINNOSTI REAKCE  
EU vytvo řila pro své vn ější činnosti řadu odlišných nástroj ů. Ty jsou odpov ědí na 
celou škálu politik a mandát ů: cíle humanitární, stabiliza ční, cíle rekonstrukce 
a udržitelného rozvoje, hospodá řské spolupráce a dodržování základních práv. 
Reakce Spole čenství na cunami ukázala, že k dispozici má širokou škálu nástroj ů na 
řešení katastrof a krizí. Ukázala také, že vedle p říslušných nástroj ů vnějších vztah ů je 
možné mobilizovat řadu nástroj ů vnitřní politiky, a to koordinovaným zp ůsobem 
s cílem posílit reakci jako celek. Mezi n ě nepatří jen mechanismus civilní ochrany 
Společenství, ale také programy v oblasti výzkumu, informa ční společnosti 
a spravedlnosti, svobody, bezpe čnosti a rybolovu. S íla reakce Spole čenství spo čívá 
v jeho schopnosti prop ojit kapacity vytvo řené v rámci vnit řních politik s opat řeními 
uskutečněnými v rámci specializovaných nástroj ů pro vnější činnosti. 
 
CS 3   CS Další rozm ěr přinášejí vojenské a civilní kap acity budované v rámci spole čné 
zahraniční a bezpe čnostní politiky. 
Tato rozmanitost kapacit je jednou ze siln ých stránek Unie. Souvisí s ní dva náro čné 
úkoly: jak zajistit ú činné, rychlé a pružné reakce na vznik mimo řádných událostí 
a jak mobilizovat a rozvíjet tyto zdroje soudržným zp ůsobem a využít jejich 
příslušných silných stránek. 
Opatření uvedená v tomto sd ělení sdílejí spole čný cíl podpory ú činnosti, soudržnosti 
a koordinace mezi r ůznými nástroji vn ější politiky Unie v katastrofických 
a krizových situacích a sou časného zachování jejich odlišných mandát ů, a zejména 
toho, co je známé jako „humanitární prostor“1. Účelem opat ření je zajistit, aby 
Komise mohla: 
– účinně přispívat k rozvoji politik a praxe na úrovni EU v souvislosti s reakcí na 
katastrofy a krize; 
– podporovat lepší opera ční koordinaci mezi Komisí, členskými státy a Generálním 
sekretariátem Rady; 
– řešit hlavní nedostatky v administrativní kapacit ě; 
– přispívat k posilování širšího mezinárodn ího rámce pro reakce na katastrofy 
a krize. 
EU již ustavila n ěkolik důležitých fór, na kterých je možné zabývat se otázkami 
politické a opera ční soudržnosti v p řípadě katastrofy a krize,  anebo která nabízejí 
modely pro rozvoj takových činností. Pat ří mezi ně každoroční debata v Rad ě pro 
všeobecné záležitosti a vn ější vztahy o ú činnosti vn ějších činností EU, program 
provádění „barcelonských závazk ů“2 v oblasti harmonizace politik a postup ů vnější 
pomoci, pokra čující diskuse mezi Komisí a členskými státy týkající se kvality 
humanitární pomoci EU a scéná ře strategického plánování, které má vypracovat 
civilně-vojenská bu ňka. Komise bude hrát významnou roli nejen na t ěchto fórech, ale 
i v příslušných mezinárodních orgánech ja ko je Výbor pro rozvojovou pomoc OECD 
a Mezinárodní shromážd ění o dobrém dárcovství pro humanitární ú čely. 
3. P OSÍLENÍ SCHOPNOSTI UNIE REAGOVAT – ZLEPŠOVÁNÍ STÁVAJÍCÍCH NÁSTROJ Ů, 
JEJICH Ú ČINNOSTI A CELKOVÉ SOUDRŽNOSTI  
Hlavními nástroji okamžité reakce EU na katastrofy z ůstává humanitární pomoc 
Společenství poskytovaná na základ ě nařízení Rady (ES) č. 1257/96 a kapacity 
členských stát ů mobilizované na základ ě mechanismu civilní ochrany ES. Vojenské 
prostředky EU mohou doplnit a posílit poskytování pomoci na základ ě obou 
uvedených mechanism ů. Dále jsou v sou časnosti připravovány scéná ře strategického 
                                                 
1 Opera ční podmínky nezbytné k umožn ění neutrální, nestranné a nediskrimina ční humanitární pomoci 
a zajištění svobodného a p římého přístupu k ob ětem katastrofy. 
2 Rada schválila „barcelonské závazky“ dne 14. b řezna 2002. Vycházejí z mezinárodn ě schválených 
osvědčených postup ů včetně pracovní skupiny pro dárcovství Výboru pro rozvojovou pomoc OECD 
a tvoří součást procesu harmonizace politik a postup ů vnější pomoci schválených mezi členskými státy 
a Společenstvím. 
 
CS 4   CS plánování pro tzv. „petersberské“ human itární úkoly využívající civilní i vojenské 
prostředky. 
Na tyto nástroje úzce navazuje krátkodobá a st řednědobá pomoc ES pro p řípad 
katastrofy a krize na základ ě mechanismu rychlé reakce3 a jeho klí čových program ů 
vnější pomoci. P řesná souslednost této pomoci závisí na povaze události, p řičemž 
v každou danou chvíli m ůže být v terénu p řítomna celá řada různých civilních 
i vojenských aktér ů.  
Tento oddíl ur čuje opatření na posílení stávajících nástroj ů Společenství a jejich 
napojení a soudržnost s širší reakcí mezinárodního spole čenství a EU. 
3.1. Humanitární pomoc 
Jediným cílem humanitární pomoci Spole čenství je p ředcházet nebo zmír ňovat lidské 
utrpení. Humanitární reakci Spole čenství určují výhradn ě potřeby obětí a nezakládá 
se na politických cílech ani jim není pod řízena. Pomoc je poskytována v souladu 
s mezinárodním humanitárním právem a podle humanitárních zásad neutrality, 
nestrannosti a nediskriminace. Tyto zavedené zásady jsou nyní zakotveny v Ústav ě. 
Jedná se o klí čové opera ční ohledy co se tý če účinnosti pomoci a bezpe čnosti 
a ochrany humanitárních pracovník ů i obětí.  
Cunami ukázalo hodnotu vojenských logistických prost ředků s ohledem na dopln ění 
a podporu humanitárních organizací v p řípadech, kdy jsou jejich kapacity pro 
záchranné operace a dodávky pomoci p řetížené nebo nedosta čující. Je však nezbytné 
zajistit, aby si všechny humanitární operace využívající vojenské prost ředky 
zachovaly sv ůj civilní a nestranný charakter. To je zvláš ť důležité při složitých 
mimořádných událostech4, kdy je bezpodmíne čně nutné zamezit zmatení rolí 
vojenských a humanitárních aktér ů. Z toho d ůvodu a za ú čelem ochrany neutrality 
„humanitárního prostoru“ p řikládá Komise velkou d ůležitost dodržování sm ěrnic 
OSN pro využívání vojenských prost ředků a prostředků civilní ochrany v rámci 
humanitárních operací5 v konfliktních i nekonfliktních situacích. Tyto sm ěrnice 
schválené mezinárodním spole čenstvím umož ňují mobilizaci vojenských prost ředků 
pro humanitární a podp ůrné operace na žádost a v úzké spolupráci s civilními 
humanitárními subjekty. Sm ěrnice jsou také klí čovým opera čním faktorem p ři 
zajišťování bezpe čnosti a ochrany humanitárních pracovník ů a obětí. 
Komise uznává a podporuje prvo řadou roli OSN p ři koordinaci mezinárodního úsilí 
v oblasti humanitární pomoci.  
Komise bude spolupracovat s civiln ě-vojenskou bu ňkou Rady s cílem zajistit 
patřičné zohledn ění těchto zásad a pokyn ů ve všech relevantních scéná řích 
strategického plánování vytvo řených buňkou. 
                                                 
3 Na řízení Rady (ES) č. 381/2001 ze dne 26. února 2001 o vytvo ření mechanismu rychlé reakce. 
4 Termín “složitá mimo řádná událost” odkazuje na humanitární krizi v oblasti konfliktu. 
5 „Sm ěrnice z Osla“ z roku 1994 se týkají p řírodních katastrof, zatímco „sm ěrnice MCDA“ z roku 2003 
se týkají katastrof zp ůsobených člověkem. 
 
CS 5   CS 3.1.1. Zvyšování p řipravenosti 
Humanitární pomoc Spole čenství je sm ěřována především skrze specializované 
agentury OSN, skupinu Červeného k říže a evropské nevládní organizace. Mnoho 
takových organizací funguje na základ ě mezinárodního mandátu a je uznáváno za 
vedoucí organizace v p říslušné oblasti odbornosti6.  
Partnerství Ú řadu pro humanitární pomoc (ECHO) s t ěmito organizacemi skýtají 
Společenství dob ře rozvinutou schopnost reagovat na  náhlé katastrofy. Jeho 
přítomnost v p řibližně 70 zemích sv ěta, jeho zam ěření na zranitelné zem ě, a také 
jeho postupy rychlého financování, které umož ňují přijímat rychlá rozhodnutí o 
financování již v prvních hodinách krize, zajiš ťují Spole čenství pozici dárce 
působícího p ři náhlých katastrofách p římo v terénu.  
Komise bude pracovat na zvyšování  akceschopnosti hlavních partner ů 
prostřednictvím financování opat ření na zvýšení p řipravenosti, a zejména 
předpřipravení klí čových položek okamžité pomoci. Komise již financuje UNICEF 
s cílem p řipravit základní léka řské vybavení v regionálních st řediscích a p řipravit 
plán reakce v 16 zranitelných zemích a podobný program má ve spolupráci s WHO. 
Nyní se ú častní diskusí o rozší ření těchto program ů na Mezinárodní federaci 
Červeného k říže a rovn ěž na další mezinárodní nevládní organizace. Krom ě toho 
zvažuje možnosti posílení logistických kapacit svých partner ů – zejména v letecké 
přepravě – s cílem zlepšit rychlé nasazení humanitárních pracovník ů a pomoci. 
3.1.2. Zlepšování kapacity pro r ychlou analýzu a posouzení  
Při velké katastrof ě jsou klíčovými faktory ú činnosti humanitární pomoci dobrá 
koordinace a spolehlivé a rychlé vyhodnocení pot řeb. Komise proto bude zvyšovat 
svou schopnost hodnocení pot řeb tak, že se bude opírat o stávající sí ť 69 odborník ů v 
oblasti humanitární pomoci a 250 místních pracovník ů rozmístěných v regionálních 
kancelářích po celém sv ětě. Tito odborníci se specializují na klí čová odvětví 
humanitární a okamžité pomoci (jako je zdravotnictví, voda a hygienická opat ření, 
zajištění potravin, p řístřeší a ubytování) a do 24 hodin je lze vyslat na místo 
jakékoliv katastrofy. Bude zlepšovat in teroperabilitu kapacity hodnocení EU se 
systémy OSN a Červeného k říže. Bude p řispívat k podpo ře vedoucí role OSN p ři 
koordinování reakce na katastrofy. 
Přijata budou následující konkrétní opat ření: 
– postupné zvyšování po čtu odborník ů v terénu ze 69 na 150; 
– školení odborník ů v metodikách hodnocení a koordinace UNDAC7 Úřadu pro 
koordinaci humanitárních záležitostí OSN  (OCHA) a FACT8 organizace 
Červeného k říže s cílem dosáhnout synergií a vzájemného obohacení p ři 
provádění hodnocení pot řeb; 
                                                 
6 Nap ř. UNHCR pro uprchlíky, UNICEF pro d ěti, ICRC pro ochranu civilist ů a vězňů a uplatňování 
mezinárodního humanitárního práva, UNOCHA pro koordinaci humanitární pomoci atd. 
7 Týmy OSN pro hodnocení katastrof a koordinaci. 
8 Týmy pro hodnocení a koordinaci v terénu. 
 
CS 6   CS – vytvoření vyrovnávací kapacity na úrovni  regionálních terénních kancelá ří úřadu 
ECHO umož ňující nasazení specializovaných víceodv ětvových tým ů pro 
mimořádné události do 24 hodin. 
Probíhá financování a nábor pracovních sil s cílem po čátečního zvýšení na 
100 odborník ů. Jakmile budou všichni na svýc h místech, ECHO znovu zhodnotí 
provozuschopnost sít ě, než se přistoupí k dalšímu posílení. 
3.1.3. Posílení schopnosti rychlého posouzení ze  strany OSN a interoperability tým ů 
EU uznává vedoucí roli OCHA p ři koordinaci v p řípadě katastrofy, p řičemž akční 
plán EU po zasažení cu nami po právu klade d ůraz na záhodnost „interoperability“ 
s OSN. Vedle výše uvedených opat ření poskytuje Komise p římou podporu 
koordinační roli OCHA prost řednictvím financování a technické spolupráce se 
Společným výzkumným st řediskem ES. Financuje také vypracování p říručky OCHA 
týkající se provád ění pokynů pro nasazení vojenských prost ředků v humanitárních 
operacích. 
3.1.4. Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci 
Akční plán EU vyzval k posouzení role dobrovolnických sbor ů v humanitární 
pomoci. To odráží ustanovení p ředpokládaná v Ústav ě týkající se dobrovolnických 
sborů humanitární pomoci9. 
Komise zahájila studii stávajících koncepcí, které řídí působení dobrovolník ů 
v oblasti humanitární pomoci (nap ř. dobrovolníci OSN, dobrovolníci Červeného 
kříže). Studie pom ůže stanovit spole čné rysy a osv ědčené postupy. Poskytne 
doporučení ohledn ě možné podpory ES výcviku dobrovolník ů a zavedení soupisu 
vyškolených dobrovolník ů EU, kte ří jsou k dispozici pro pomoc humanitárním 
organizacím. 
3.1.5. Zlepšení soudržnosti celkové humanitární reakce EU 
Posílená koordinace humanitární pomoc Spole čenství s dvoustrannou pomocí 
členských stát ů v rámci reakce na katastrofu a krizi by byla vzájemným p řínosem pro 
všechny. Klí čem pro rozhodování v rychle se m ěnících situacích je normalizovaný 
tok informací v reálném čase. Komise proto navrhuje následující konkrétní opat ření, 
která lze okamžit ě realizovat: 
– vytvořit síť kontaktních míst členských stát ů pro mimo řádné humanitární události; 
– zlepšit stávající systém EU pro p ředávání humanitárních zpráv (tzv. „systém 
14 bodů“), uvést jej do plného souladu s finan čním sledovacím systémem 
UNOCHA a zlepšit jeho využívání ze strany členských stát ů; 
– poskytnout své terénní odborníky na humanitární pomoc k dispozici členským 
státům za účelem poradenství a pomoci p ři poskytování dvoustranné humanitární 
pomoci, a dále umožnit koordinaci pomoci Spole čenství a členských stát ů v této 
oblasti. 
                                                 
9 Článek III-321 odst. 5 Ústavy. 
 
CS 7   CS 3.2. Mechanismus civilní ochrany 
Mechanismus civilní ochrany Spole čenství umož ňuje mobilizaci specializovaných 
zdrojů z členských stát ů za účelem zmírn ění následk ů katastrofy jak v EU, tak mimo 
ni. Zásahy mimo EU lze provád ět buď na autonomním základ ě anebo jako p říspěvek 
k zásahu vedenému mezinárodní organizací10. Koordinaci činností mimo EU zajistí 
Komise a p ředsednictví EU, které úzce spolupracují.  
Opatření na posílení schopnosti mechanismu  zareagovat musí tuto dvojí roli 
zohlednit. Tato opat ření jsou podrobn ěji popsána ve sd ělení Komise o „zlepšení 
mechanismu civilní ochrany Spole čenství“11. Rozvoj mechanismu ve t řetích zemích 
musí dále zohlednit mandáty dalších mezinárodních organizací a stávající 
mezinárodní koordina ční mechanismy. 
Nejbližší činnost se v rámci stávajícího právního rámce soust ředí na zlepšování 
mechanismu a maximalizaci ú činku jím poskytované pomoci. Komise navrhuje: 
– zajištění úplného provedení dohody s Ú řadem pro koordinaci humanitárních 
záležitostí OSN (UNOCHA) s cílem ma ximalizovat využití dostupných zdroj ů 
a zajistit koordinovanou reakci na katastrofy ve t řetích zemích;  
– zvyšování p řipravenosti prost řednictvím další odborné p řípravy a výcviku. 
Posouzení kapacit EU v oblasti civ ilní ochrany vycházející ze scéná řů musí 
postupovat rychle a s plnou ú častí všech členských stát ů; 
– tvorbu modulárního p řístupu založeného na národní ch, rychle použitelných 
modulech civilní ochrany; pokud jsou takové moduly ur čeny pro použití ve t řetích 
zemích, je t řeba věnovat pozornost jejich komplementarit ě s moduly vytvá řenými 
v rámci UNOCHA; 
– posilování návaznosti mezi mechanismem a systémy v časného varování a posílení 
analytické a plánovací kapaci ty Monitorovacího a informa čního střediska Komise 
(MIC). Sou částí bude posilování návaznosti na výstražný a služební systém 
UNDAC a jeho virtuální St ředisko pro opera ční koordinaci v terénu (OSSOC); 
– posílení hodnocení specializovaných pot řeb civilní ochrany v terénu a zlepšení 
kapacity pro koordinaci nasazení prost ředků civilní ochrany EU s plnou 
součinností dalších aktér ů;  
– zlepšení dostupnosti vojenských prost ředků EU pro zmír ňování následk ů katastrof 
na základ ě lepšího využití databáze vojenských prost ředků EU, vytvo ření 
konkrétních plánovacích scéná řů společně s civilně-vojenskou bu ňkou a ustavení 
operačních postup ů společně s vojenskými zam ěstnanci EU. 
– financování p řepravních náklad ů ze strany Spole čenství. 
                                                 
10 Rozhodnutí Rady ze dne 23. října 2001 o vytvo ření mechanismu Spole čenství na podporu zesílené 
spolupráce p ři asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany (2001/792/ES Euratom). 
11 KOM(2005)137 ze dne 20.04.2005. 
 
CS 8   CS Z dlouhodobého hlediska lze o čekávat náro čnější a strukturální reformy mechanismu 
podpořené většími finan čními zdroji, které Komise navrhuje v rámci nových 
finančních výhled ů12. Výsledkem bude rozsáhlejší kapa cita civilní ochrany na úrovni 
EU, jejímž p ředpokladem je: 
– zvýšení možností civilní ochrany, která je  k dispozici pro pomoc na úrovni EU;  
– pověření Komise informovat t řetí země o možnosti požádat o pomoc kdykoliv se 
objeví možná pot řeba pomoci v oblasti civilní ochrany; 
– vytvoření pohotovostních modul ů rozmístěných v členských státech a schopných 
okamžitého nasazení na základ ě žádosti o pomoc; 
– poskytnutí financování MIC za ú čelem pronájmu vybavení, které je nezbytné 
pro zajištění rychlé evropské reakce, a které nelze získat od členských stát ů nebo 
jiných zdroj ů, a současné posilování návaznosti na Spole čné logistické st ředisko 
OSN; 
– podpora mezinárodní koordinace reakce na katastrofy. 
3.3. Pomoc p ři obnově, rekonstrukci a rozvoji 
Stejně jako u humanitární pomoci a civilní ochrany závisí ú činnost střednědobé 
pomoci v p řípadě katastrofy, krize a rekonstruk ce poskytované EU na dostupnosti 
kvalitního posouzení pot řeb v ranném stadiu a na pot řebné pružnosti p ři provádění, 
aby se dosáhlo v časného poskytnutí pomoci. 
Za tímto ú čelem založí Komise týmy pro hodnocen í a plánování. Tyto týmy spojí 
úředníky a oborové specialisty z celé Komise a jejích 130 delegací. Týmy by byly 
připraveny k pohotové mobilizaci pr o mise trvající až jeden m ěsíc a mohly by 
využívat extern ě najímané odborníky. Ú čast členských stát ů bude podporována. 
Hodnotící týmy budou mít řadu různých úkol ů v závislosti na povaze krize a rozsahu 
předpokládané reakce Spole čenství, včetně: 
– přispění k mnohostrannému posouzení pot řeb, které provádí Sv ětová banka nebo 
OSN; 
– plánování a podrobného vymezení projekt ů vhodných pro financování ze zdroj ů 
ES pro mimo řádné krize a rekonstrukci; 
– zahrnutí cíl ů a strategií udržitelného ro zvoje do plánování pomoci p ři 
mimořádných událostech, aby se za jistil co nejplynulejší p řechod od pomoci na 
obnovu a rekonstrukci p ři mimořádných událostech k dlouhodob ější, rozvojové 
fázi; 
                                                 
12 Viz návrh Komise na nástroj rychlé reakce a p řipravenosti na mimo řádné události KOM(2005) 113 
v konečném znění ze dne 6.4.2005 a její návrh na Nástroj stability KOM(2004) 630 v kone čném znění 
ze dne 29.9.2004. 
 
CS 9   CS – přispívání k misím v rámci SZBP orga nizovaným sekretariátem Rady, jejichž 
cílem je zjiš ťování situace v kr izových oblastech. 
Tyto týmy budou z řízeny pomocí řady praktických krok ů: 
– bude vypracován soupis intern ích odborných znalostí; 
– bude připraven spole čný vzdělávací kurz; 
– budou přijata opat ření k zajišt ění toho, aby pracovníci mohli být rychle uvoln ěni 
ze svých funkcí a povoláni. 
S ohledem na plánování reakce na katast rofu a krizi vnímá Komise vysokou hodnotu 
možného vypracování spole čné a sm ěrodatné analýzy situace v terénu spolu 
s členskými státy a Generálním sekretariá tem Rady. Ta by poté mohla být využita 
pro přijímání rozhodnutí s ohledem na p říslušné priority program ů pomoci 
Společenství, SZBP a program ů dvoustranných. Jako první kr ok se bude snažit nalézt 
příležitosti pro spole čné posouzení s kolegy z Gene rálního sekretariátu Rady. 
Kromě toho budou p řijata opat ření na posílení kapacit delegací p ři poskytování 
okamžité pomoci. 
3.4. Posílení návaznosti mezi programy Spole čenství a civilní a vojenskou kapacitou 
EU 
Civilně-vojenská plánovací bu ňka bude mít významný vliv  na rozvoj schopnosti EU 
reagovat na krizi. Vzhledem k ší ři zkušeností, které Komise má s řízením opat ření 
pro okamžitou pomoc a stabilizaci po konfliktu, a ší ři a hloubce zdroj ů Společenství 
pro krizové situace je d ůležité, aby Komise pln ě přispívala k práci bu ňky. 
Z tohoto d ůvodu Komise jmenuje sty čné osoby pro civiln ě-vojenskou bu ňku. Mezi 
jejich hlavní funkce bude pat řit podpora soudržnosti p ři plánování pot řeb pro 
opatření v rámci ES a SZBP, ur čení praktického uspo řádání pro využívání 
vojenských prost ředků při podpoře civilních program ů Společenství a zajišt ění 
podmínek pro náležité zohledn ění výše uvedených ohled ů souvisejících 
s humanitárními operacemi a se zachováním „humanitárního prostoru“. Sty čné osoby 
přinesou odbornost co se tý če humanitární pomoci, reakce na katastrofu a řízení 
rekonstruk ční pomoci. Budou pln ě zapojeny do každodenní práce bu ňky a přitom 
budou dále pod řízeny útvar ům Komise. 
3.5. Řádné finan ční řízení 
V rámci následujících p řezkumů finančních nařízení budou podány návrhy na 
nejlepší zp ůsob sladění potřeb pružné a rychlé pomoci v p řípadě krize a katastrofy 
a požadavk ů řádného finan čního řízení a ve řejných zakázek. Vedle toho Komise dále 
rozšíří své kontrolní a monitorovací mechanismy s cílem zajistit řádné a ú činné 
finanční řízení pomoci Spole čenství v krizích a katastrofách. S v ědomím výše 
uvedeného bude zkvalitn ěna i spolupráce a vým ěna informací s dalšími dárci. 
 
CS 10   CS 4. S LADĚNÍ PROST ŘEDKŮ S CÍLI – ZÁKLADNÍ STRUKTURÁLNÍ OPAT ŘENÍ 
4.1. Platforma pro lepší plánování, koordinaci a soudržnost 
Předseda Komise oznámil na zasedání Rady pro všeobecné záležitosti a vn ější vztahy 
dne 31. ledna založení skromné, avšak ú činné platformy pro zlepšení koordinace 
politik v reálném čase v rámci jejích útvar ů v krizových situacích vn ě Evropské unie. 
To by dále posílilo a konsolidovalo informa ční toky sm ěrem k rozhodujícím 
činitelům, směřovalo k maximalizaci synergií a komplementarity mezi r ůznými 
nástroji Spole čenství mobilizovanými za ú čelem reakce na krizi a katastrofu a 
pomohlo v práci útvar ů pro jednotlivé zem ěpisné oblasti. Pomohlo by to ke zlepšení 
komunika čních kanál ů s členskými státy a sekretariá tem Rady. Platforma dále 
povede ke konsolidaci a posílení odbornosti Komise s ohledem na tvorbu odv ětvové 
politiky v oblasti reakcí na  katastrofy a krize ve t řetích zemích13. 
Vedle toho bude cílem Komise posílení koordinace s Generálním sekretariátem Rady 
prostřednictvím: 
– předkládání návrh ů na zlepšení fungování koordina čních týmů krizového řízení, 
jak to p ředpokládají postupy EU pro řízení krizí schválené Politickým 
a bezpečnostním výborem v únoru 2003; 
– zlepšování vým ěny informací se spole čným situa čním střediskem Rady a sdílení 
příslušných kapacit Komise. 
Pro zlepšení ob ěhu informací o Spole čenství a dvoustranné pomoci p ři mimořádných 
událostech Komise: 
– vypracuje návrhy na z řízení stálého systému kontak tních míst v agenturách 
členských stát ů pro pomoc p ři rekonstrukci, p řičemž bude vycházet z pov ěření, 
které Komise získala k založení zú čtovacích st ředisek pro Irák a následnou pomoc 
po cunami. 
4.2. Logistika a zadávání zakázek 
Schopnost EU zahajovat složité mise v reakci na katastrofu nebo krizi p ředpokládá 
silnou kapacitu v oblasti logistiky a telekomunikací, bezpe čnosti, zadávání zakázek 
a administrativní a finan ční podpory. 
Potřeba této kapacity se však neom ezuje pouze na krizové situace. D ůležité 
programy financované Spole čenstvím, jako nap říklad dohled nad volbami (do terénu 
je vysíláno 8–10 rozs áhlých misí ro čně), mají podobné pot řeby a jejich napln ění pro 
ně představuje obdobnou výzvu.  
V rámci program ů Společenství byla nalezena celá řada způsobů, jak na tyto pot řeby 
reagovat, a to s r ůznou mírou pružnosti a ú činnosti. V p řípadě misí v rámci spole čné 
zahraniční a bezpe čnostní politiky EU (SZBP) je všemi t ěmito úkoly pov ěřen 
                                                 
13 Viz rovn ěž bod 3.3 sd ělení Komise „Zlepšení mechan ismu civilní ochrany Spole čenství“, 
KOM(2005)137 v kone čném znění ze dne 20. 4. 2005. To bude pln ě v souladu s Komisí plánovaným 
systémem ARGUS, který propojí všechny specializované systémy rychlého varování v rámci Komise. 
 
CS 11   CS vedoucí mise nebo zvláštní zástupce EU jednající v rámci svého poslání. Vedoucí 
mise je pak krom ě svých základních politických úkol ů odpovědný za organizaci 
veškeré logistiky, finan čního řízení a zadávání zakázek. Je pod řízen Komisi, od které 
se mu dostává pokyn ů a která si ponechává celkovou finan ční odpovědnost. 
Komise se domnívá, že stávající uspo řádání je z dlouhodobého hlediska neudržitelné 
a nedosta čující pro podporu plánovaného r ůstu důležitosti složitých misí EU. Z toho 
důvodu předseda Komise oznámil zahájení práce na spole čné platform ě pro 
logistickou a administrativní podporu vn ějších činností. 
Tato platforma povede k zajišt ění včasného řízení mise, logistiky a zadávání zakázek 
a bude se opírat o opat ření uvedená výše v bodu 4.1. Vz hledem k tomu, že tato 
struktura bude mít zna čný dopad na personální obsazení, prov ěří Komise plný rozsah 
možností, které má nyní k dispozici podle nového finan čního nařízení včetně 
vytvoření úřadu Komise a založení výkonné agentury Komise14. Provede analýzu 
nákladů a výnosů, která porovná tuto možnost s možností zachování t ěchto funkcí 
v rámci stávajících útvar ů Komise. Komise plánuje p ředložení návrhu rozpo čtovému 
orgánu do konce roku. 
V rámci t ěchto činností bude Komise pokra čovat v diskusích s Generálním 
sekretariátem Rady a p řijme řadu schválených do časných opat ření s cílem urychlit 
zadávání zakázek pro mise SZBP. 
4.3. Budování provád ěcí kapacity a p říprava na nástroj stability 
Návrh nástroje stability15 předložený Komisí usiluj e o urychlení schopnosti 
Společenství reagovat na katastrofu a kriz i. Vychází z logiky konsolidace finan čních 
prostředků do jediného integrované ho nástroje. Na základ ě stejné logiky bude 
Komise postupn ě konsolidovat interní odbornost odpovídající cíl ům nástroje 
a vytvářet potřebnou provád ěcí kapacitu. Sou časně bude zajiš ťovat postupné 
posilování personálního obsazení mechanismu rychlé reakce s cílem vyvinout 
a vyzkoušet metodiky výb ěru a provád ění projekt ů pro potřeby zamýšleného 
nástroje. 
5. P OSILOVÁNÍ PREVENTIVNÍCH OPAT ŘENÍ, VČASNÉHO VAROVÁNÍ A P ŘIPRAVENOSTI 
NA KATASTROFU  
5.1. Základní informace  
Kapacity pro rychlou reakci musí být dopr ovázeny strategií pro pr evenci katastrof, 
připravenost a výstrahy. Katastrofa zp ůsobená vlnou cunami v Indickém oceánu 
nejen dramaticky zd ůraznila nutnost ú činných systém ů včasného varování, ale 
prokázala také politickou a t echnickou složitost celé otázky.  
Společenství má širokou škálu politik a finan čních nástroj ů, které mohou p řispět 
k rozvoji systém ů včasného varování a pohotovosti. V sou časné dob ě přispívá 
k fungování varovných systém ů v Indickém oceánu, Atlantském oceánu 
                                                 
14 Článek 54 finan čního nařízení. 
15 KOM(2004) 630 v kone čném znění ze dne 29.9.2004. 
 
CS 12   CS a Středozemním mo ři prostřednictvím humanitární pomoc i, rozvoje, regionální 
pomoci a výzkumných program ů. Vedle toho zvažuje založení st řediska pro p řírodní 
katastrofy zemí AKT a ES (p řehled těchto iniciativ je uveden v p říloze II). Úkolem je 
určit vhodný politický rámec, v n ěmž mohou tyto odlišné  iniciativy fungovat ve 
vzájemné sou činnosti. Proto Komise založila stálou pracovní skupinu spojující 
tvůrce politik zabývající se t ěmito otázkami a navrhuje hlavní prvky pro níže 
uvedenou strategii. 
Také diskuse v Rad ě mají mnoho r ůzných podob a neexistuje žádná samostatná 
pracovní skupina, která by spojovala úvahy o politických, rozvojových a technických 
otázkách v časného varování a p řipravenosti na katastrofy.  
Rada by mohla zvážit, jak nejlépe stimulovat strategické diskuse o t ěchto otázkách 
a jak lépe v tomto ohledu sjednotit politiky členských stát ů. 
5.2. Mezinárodní politický rámec 
Komise sehrála významnou úlohu v p řípravě světové konference o omezení d ůsledků 
katastrof v roce 2005 v Kóbe a za východisko pro svou strategii považuje Deklaraci 
a rámec pro činnost v letech 2005-2015 z Hyogo . S ohledem na tento strategický 
rámec bude Komise klást zvláštní d ůraz na: 
– zabudování problematiky snižování rizika katastrof do poli tik udržitelného 
rozvoje a do program ů v zemích, které byly postiženy katastrofami; 
– posilování institucí, mechanism ů a kapacit, které m ohou budovat odolnost proti 
nebezpečím a připravenost na katastrofy uvnit ř i vně EU na všech úrovních; 
– rozvoj systému v časného varování orientova ného na obyvatelstvo, lepší řízení 
a výměnu informací o rizicích a ochran ě, vzdělávání a školení; 
– stanovení, posouzení a monitorování ri zik katastrof, zlepšení systému v časného 
varování;  
– omezení souvisejících rizikových faktor ů. 
Vedle toho Komise posílí preventivní činnosti v oblasti životního prost ředí s cílem 
bojovat proti environmentálním a p řírodním katastrofám. 
5.3. Podpora p řipravenosti na katastrofu a v časného varování ze strany ES 
Ve shodě s mezinárodním úsilím bude Spole čenství podporovat mnohostranný 
přístup k v časnému varování a pohotovosti a bude p řispívat do řetězce na všech 
stupních od jejich rozpozná ní až po reakci na n ě. Komise bude obecn ě podporovat 
regionální a sub-regionáln í organizace v jejich ú časti při zavádění systém ů včasného 
varování a pohotovosti. Bude  posuzovat žádosti o finan ční podporu pro národní 
systémy spole čně s dalšími národními rozvojovými prioritami. 
Bude se spoléhat na  následující zdroje: 
– humanitární pomoc a rozvojovou pomoc zam ěřenou na místní p řipravenost 
a národní akci, na plány pro komunikaci v mimo řádných situacích a zmír ňování 
 
CS 13   CS následků, včetně budování kapacit na národní a regionální úrovni pro omezení 
důsledků katastrof; 
– financování výzkumu a rozvoje z program ů Společenství „Globální zm ěna 
a ekosystém“, „Vesmír“ a „Technologie informa ční společnosti“. Tyto programy 
přispívají k rozvoji metod a model ů, k posuzování a p ředvídání rizik, k hodnocení 
vlivů na zdraví, životní prost ředí, ekonomiku a sociální situaci, k satelitnímu 
a in situ pozorování Zem ě jako podpory pro analýzu zranitelnosti a hodnocení 
škod a k rozvoji technologií pro řízení rizik; 
– převod know-how z v ědeckých kapacit Spole čného výzkumného st řediska 
a poskytování provozních služeb v rámc i spolupráce ES-Evropské kosmické 
agentury na iniciativ ě Globální monitorování životního prost ředí a bezpe čnosti 
(GMES); 
– podpora konkrétních nástroj ů vyvinutých Spole čným výzkumným st řediskem 
Komise (s financováním od ú řadu ECHO) ve spolupráci s OCHA, jako je 
Globální systém varování p řed katastrofou (GDAS), který je navržen k p řenosu 
informací v reálném čase o specifických rizicích a nebezpe čích směrem 
k rozhodujícím činitelům a agenturám činným v oblasti zmír ňování následk ů 
katastrof; 
– činnost evropských organizací pro normalizaci a jejich schopnost vytvá řet 
harmonizované technologické normy, nap říklad v souvislosti s využíváním 
přímého zasílání informací na mobilní telefony (cell broadcast), které umož ňuje 
orgánům veřejné moci vysílat varování pomocí sít ě GSM. 
Účinné včasné varování závisí na spojení v ědeckých poznatk ů a technologií pro 
rozpoznání rizik s varovnými systémy a systémy rozhodování jak na národní, tak 
na mezinárodní úrovni. Jedním z poznatk ů získaných v souvislosti s cunami je, že je 
nezbytné podstatným zp ůsobem zlepšit informa ční systémy, databáze, satelity a sít ě 
pro pozemní m ěření. S ohledem na v ědecké a technické aspekty této práce bude 
Komise vytvá řet své programy v úzké spolupráci s mezinárodním spole čenstvím 
v rámci následujících fór: 
– Mezinárodní strategie pro omezování d ůsledků katastrof OSN, která bude mít 
klíčovou úlohu p ři zajišťování koordinace mezinárodní  technologické spolupráce 
a širších prvk ů strategie pro omezování d ůsledků katastrof z Hyogo. 
– Skupina pro pozorování Zem ě (GEO), která spojuje národní a mezivládní 
provozovatele systém ů pozorování Zem ě včetně Evropské komise, p říslušných 
agentur Spojených národ ů a Mezivládní oceánografické komise. Skupina GEO 
nedávno schválila desetiletý plán zavád ění Systému systém ů globálního 
pozorování Zem ě (GEOSS). Jedná se o koordinovaný celosv ětový systém in situ 
a systém pozorování dálkovým snímáním. Pozorovací sou část GMES bude tvo řit 
hlavní evropský p říspěvek k systému GEOSS. 
 
CS 14   CS 6. O CHRANA A PODPORA OB ČANŮ EU  
Cunami podtrhlo význam posílené spolupráce mezi členskými státy p ři poskytování 
pomoci evropským ob čanům, kteří byly postiženi významnou krizí. Komise 
podporuje práci Skupiny pro konzulární zá ležitosti zam ěřené na posílení konzulární 
spolupráce a práci Pracovní skupiny  pro policejní spolupráci zam ěřené na vytvo ření 
koordinovaného mechanismu EU pro identifikaci ob ětí katastrofy. Komise tyto 
činnosti finan čně podpoří prostřednictvím svého obecného programu pro bezpe čnost 
a ochranu svobod. P řispět může i mechanismus civilní ochrany Spole čenství. 
Přípravná práce na založení evropského útvaru pro vn ější činnost předpokládaného 
v Ústavě umožní také zvážit více institucionali zované formy konzulární spolupráce. 
7. Z ÁVĚR 
Vybízíme Radu, Evropský parlament, Evropský hospodá řský a sociální výbor 
a Výbor region ů, aby vzaly na v ědomí mohutnost a hloubku kapacity Spole čenství co 
se týče schopnosti reagovat a p řipravenosti na katastrofy a krize. Vybízíme je, aby 
podporovaly opat ření nastín ěná v tomto sd ělení za ú čelem posílení t ěchto kapacit 
a aby spolupracovaly s Komisí na zajišt ění soudržnosti na politické a opera ční úrovni 
vnějších akcí EU v této oblasti. 
 
CS 15   CS Příloha I  
 
Zpráva o pokroku v činnostech provád ěných Komisí v reakci na cunami ze dne 26. 
prosince 2004  
1. Ú VOD 
1.1. Rada p řijala dne 31. ledna 2005 ak ční plán EU reagující na cunami 
z 26. prosince 2004. Rada vyzvala GAERC, aby na svém zasedání ve dnech 
25. až 26. dubna zhodnotila dosažený pokrok. Toto sd ělení poskytuje Rad ě zprávu 
o pokroku Komise p ři provádění té části akčního plánu EU, která na ni p řipadla, a to 
jak ohledn ě humanitární pomoci a pomoci s obnovou, tak i ohledn ě řady doplňujících 
opatření. 
1.2. Toto cunami bylo jednou z nejhorších p řírodních katastrof v d ějinách. Rozsáhlé 
plochy ostrov ů Srí Lanky a Malediv a též pob řežních pásem Indonésie, Indie 
a Thajska byly zpustošeny. Nyní, po t řech měsících, je již jasný skute čný rozsah této 
tragédie. P řibližně 300 000 lidí p řišlo o život a další milion o p řístřeší.  
1.3. Odezva na cunami však byla mimo řádná a lidstvo se ukázalo v nejlepším sv ětle. 
Místní obyvatelé se semkli dohromady a s obrovskou odvahou zachra ňovali své 
sousedy i turisty. Mezinárodní spole čenství, v četně EU, rychle p řispěchalo 
postiženým zemím na pomoc a poskytlo  jim logistickou a humanitární pomoc 
i dlouhodob ější pomoc p ři obnově. Dárci p řislíbili přibližně 5,4 miliardy eur. 
Největším dárcem byla EU s asi 1,5 miliardy eur. Soukromé dary poskytnuté p římo 
nevládním organizacím dosáhly také mimo řádné výše, asi 1,9 miliardy eur. Komise 
byla jednou z prvních organizací, které zare agovaly, a jakmile se 26. prosince 2004 
dozvěděla o cunami, okamžit ě aktivovala mechanismus civilní ochrany v rámci 
Společenství a schválila rozhodnutí o poskytnutí finan čních prost ředků na 
humanitární pomoc. Provozní úst ředí mechanismu civilní ochrany – Monitorovací a 
informační středisko (MIC) – rozeslalo pr vní žádost o pomoc všem zú častněným 
zemím. Členské státy na žádost zareagovaly velkoryse. Všechny členské státy EU 
nějakým způsobem přispěly k bezprost řední pomoci a 16 členských stát ů – a s nimi i 
Bulharsko a Rumunsko – využilo k pos kytnutí pomoci mechanismu Spole čenství. 
1.4. Ú řad ECHO a jeho partne ři Červený kříž, OSN a nevládní organizace pomohli svou 
rychlou humanitární reakcí zabránit ješt ě větší tragédii. Zatím je však ješt ě příliš brzy 
na to, abychom mohli komplexn ě posoudit reakci Komise v pr ůběhu nouzové fáze. 
Byl již naplánován rozsáhlý soubor opat ření na obnovu, z n ěhož bude uvol ňována 
pomoc od poloviny roku, pokud jej schválí členské státy.  
1.5. Ale náro čným úkol ům zdaleka není konec a již nyní se objevují n ěkterá úskalí, 
zejména špatná koordinace stovek organizací, které p ůsobí v terénu, omezená 
absorpční kapacita vzhledem k obr ovskému množství projekt ů pomoci a tomu, že je 
pomoc poskytována v konfliktních oblastech  provincie Aceh a na severu a východ ě 
Srí Lanky. Komise p řijímá opat ření, která jí mají umožnit ú činné a efektivní 
poskytování dlouhodobé pomoci p ři obnově v této náro čné situaci, avšak tento úkol 
bude obtížný a Komise musí být ve svém snažení dlouhodob ě vytrvalá. 
 
CS 16   CS 2. H UMANITÁRNÍ POMOC  
2.1. Komise zareagovala ješt ě v den nešt ěstí schválením humanitá rní pomoci ve výši 
3 miliony eur v rámci prvotního n ouzového postupu. Do poloviny února bylo 
přislíbeno 103 milion ů eur na podporu Indonésie, Srí Lanky, Malediv, Indie 
a Thajska, a to nejenom na krátkodobou pomoc, ale i na drobn ější činnosti spojené 
s obnovou základního živobytí. 
2.2. Mimo řádný příděl prostředků poskytnutý ú řadem ECHO Mezinárodní federaci 
společností Červeného k říže a Červeného p ůlměsíce (IFRC) umožnil okamžité 
zahájení nouzové ope race na pokrytí pot řeb 500 000 lidí, kte ří se ocitli v d ůsledku 
zemětřesení a cunami bez pomoci a bez st řechy nad hlavou, v četně nouzového 
přístřeší, potřeb pro rodiny, nouz ových lékárni ček a dalších v ěcí vedle potravin. 
S pomocí ú řadu ECHO vypravila WHO do pos tižené oblasti zásahové týmy 
zdravotník ů a WFP mohl posílit své logistické kapacity pro dist ribuci potravin 
a jiných zásob díky rozší ření skladů, pozemní a letecké p řepravy a lidských zdroj ů. 
Celkem bylo na regionální projekty vy členěno 20,6 milionu eur. 
(a) 36 milion ů eur bylo vy členěno pro Indonésii. Mezi podpo řené činnosti pat řilo 
zřízení systému v časného varování p řed onemocn ěními Sv ětovou 
zdravotnickou organizací; zajišt ění přístupu ke službám pr imární zdravotní 
péče a psychosociální podpory pro 90 000 lidí; z řízení 20 d ětských středisek 
pro evidenci, sledování a spojování odlou čených dětí a dětí bez doprovodu 
s jejich rodinami; p řístup k bezpe čné vodě a hygienickým pom ůckám 
a distribuce potravin pro asi 150 000 lid í; zlepšení životních podmínek lidí 
žijících v táborech a sou časně pomoc těm, kteří se chtějí vrátit, s návratem do 
jejich bydliš ť, s opětovným vystav ěním jejich obydlí a s obnovením jejich 
zemědělské a rybá řské činnosti. 
(b) 28,27 milionu eur bylo vy členěno pro Srí Lanku. Práce ú řadu ECHO zahrnuje: 
operaci WFP zajiš ťující potraviny pro 748 000 lidí, se zvláštní pé čí o těhotné 
ženy a děti, a programy poskytování potravin a pen ěz za práci, které usilují o 
obnovu základní infrastruktury; pomoc se zajišt ěním dočasného p řístřeší, 
potravin, bezpe čné vody, pot řeb pro domácnost a základních hygienických 
pomůcek prost řednictvím nevládních organizací pro více než 150 000 lidí 
žijících v táborech; pomoc pro 150 000 rodin s obnovou jejich živobytí v oblasti rybolovu a zem ědělství; mobilní nemocnice; psychologickou 
podporu; a specifické ošet řování zdravotn ě postižených.  
(c) 2,73 milionu eur bylo vy členěno pro Maledivy. Ú řad ECHO pomáhá UNICEF 
a UNDP instalovat cisterny v poni čených školách, opravovat malé hloubené 
kanalizační systémy, uvád ět do provozu chladicí boxy a mrazni čky 
v poničených nemocnicích a pomáhat rodinám bez p řístřeší opravit jejich domy 
a znovu za čít s činností v odv ětvích rybolovu a zem ědělství. 10 milion ů eur 
bylo vyčleněno pro Indii, kde partne ři úřadu ECHO pomáhají asi 
8 700 zranitelným rybá řským rodinám zajišt ěním opravy jejich člunů 
a poskytnutím rybá řského ná činí a též psychologické podpory, p řístupu 
k bezpečné vodě, zajištěním nástroj ů, stavebního materiálu a podpory ženám 
a komunitám pracujícím v odv ětvích souvisejících s rybolovem. A kone čně 
bylo vyčleněno 0,5 milionu eur pro Thajsko, kde je poskytována pomoc pro asi 
2 000 rybá řů a žen z nejzraniteln ějších skupin. 
 
CS 17   CS 2.3. Pokud jde o koordinaci, Komise si uv ědomila potenciální problém tkvící v tom, že 
zapojení tak velkého množství human itárních organizací do snah o zmírn ění 
následků a obnovu by mohlo ohrozit ú činnost poskytované pomoci, a p řijala několik 
opatření k posílení úlohy OSN jakožto instituce pov ěřené koordinací mezinárodní 
humanitární pomoci. Komise za prvé poskytla více než 50 % své humanitární 
pomoci na podporu jednotného plánu hum anitárních operací OSN pro všechny 
krizové oblasti (CAP); za druhé Komise poskytla p řes 6 milion ů eur agenturám OSN, 
které jsou p římo zodpov ědné za koordinaci humanitární pomoci; za t řetí úřad ECHO 
finančně podpořil zřízení humanitárních informa čních středisek realizované OCHA 
(Úřadem pro koordinaci humanitárních záležitostí OSN) a aktivn ě se účastnil 
obecných i odv ětvově zaměřených koordina čních jednání (a vyzval k ú časti i své 
partnery).  
2.4. Po zásahu cunami ú řad ECHO okamžit ě nasadil své terénní odborníky se sídlem 
v Bangkoku a Indii. Od té doby došlo k posílení kapacity hodnocení a monitorování v terénu v jižní Asii. V lednu byly otev řeny dvě terénní kancelá ře ve městech Banda 
Aceh a Kolombo, p řičemž v každé pracují 2 terénní odborníci. Vedle toho došlo 
k posílení stávajících kancelá ří ve městech Jakarta, Bangkok a New Delhi 
o 4 odborníky. Další 2 odborníci byly v pr vní fází krize povoláni z regionálních 
kanceláří v Africe a Latinské Americe. Celkem  bylo v reakci na cunami povoláno asi 
20 odborník ů. 
3. N
ÁVAZNOST POMOCI , OBNOVY A ROZVOJE  
3.1. Je nezbytné, aby na prvotní humanitární pomoc co možná nejplynuleji navázala fáze 
obnovy a rekonstrukce. Tato „návaznost základní pomoci, obnovy a rozvoje“ 
(LRRD) je základním kamenem reakce EU na mimo řádné události.  
3.2. Výše popsané operace financované ú řadem ECHO na tento navazující p řístup 
pamatují. Krátkodobé činnosti zam ěřené na obnovu potrvají do konce roku 2006, což 
umožní rozvojové pomoci Evropské komise stav ět na úspěších dosažených ve fázi 
poskytování humanitární pomoci. 
3.3. Na tuto činnost vykonanou ú řadem ECHO ve fázi nouzové humanitární pomoci 
a fázi obnovy budou navazovat zna čné prostředky Komise ur čené na rekonstrukci 
a zaměřené na dlouhodobé znovuoživení komunit a podporu živobytí. Na Srí Lance 
a Maledivách bude poskytnuta finan ční podpora na zvláštní  projekty, které p římo 
zajistí návaznost základní pomoci, obnovy a ro zvoje. Na návaznost bude pamatováno 
prostřednictvím podpory poskytované ze sv ěřeneckých fond ů na obecní projekty, na 
nichž se bude podílet Komise. Dlouhodobými d ůsledky cunami se bude zabývat další 
generace rámcových program ů rozvojové spolupráce ( Country Strategy Papers ), 
které jsou v sou časné době připravovány. 
3.4. V neposlední řadě zástupci Komise jednají s partnerskými nevládními organizacemi 
o zajištění návaznosti základní pomo ci, obnovy a rozvoje v dlouhodob ějších 
projektech financovaných z jejich vlastních zdroj ů. 
 
CS 18   CS 4. P OMOC P ŘI OBNOV Ě A REKONSTRUKCI  
4.1. Fáze nouzové humanitární pomoci byla úsp ěšná – ob ětem se dostalo p řístřeší 
a podpory a zmizely i obavy z ší ření nemocí. Nyní je hlavním úkolem obnovit 
postižené oblasti a umožnit komunitám za čít znovu žít. V rámci t ěchto snah by m ěl 
být podpo řen udržitelný rozvoj t ěchto region ů. 
4.2. P ři reakci na tuto krizovou situaci byla využita pou čení načerpaná z d řívějších 
katastrof, jako byla zem ětřesení v Gudžarátu a Hanshin-Awaji, zejména pot řeba 
pečlivého plánování a sle dování vývoje situace (p řírodní, klimatologické, politické 
i jiné), důraz na vedení a koordinaci ze strany  vlád, zapojení místních komunit 
a pružné provád ěcí postupy. 
4.3. Na konferenci dárc ů v lednu 2005 v Jakart ě přislíbil předseda Evropské komise 
350 milion ů eur na dlouhodob ější pomoc s rekonstrukcí. Ta již byla naplánována 
a návrh na Indikativní program pro cunami čeká na schválení členskými státy, 
zatímco se p řipravují nezbytné zm ěny rozpočtu pro rok 2005. Již byly ur čeny vhodné 
projekty, které se postupn ě začínají rozbíhat v rámci m echanismu rychlé reakce. 
4.4. Pomoc Komise s rekonstrukcí bude soust ředěna na nejvíce postižené a nejvíce 
potřebné zem ě, jmenovit ě Indonésii, Srí Lanku a Maledivy; dopl ňkové prost ředky 
poputují na regionální činnosti nap ř. v oblasti životního prost ředí (pobřežní pásma) 
a zřízení systém ů včasného varování. Zbývající zem ě, mezi které pat ří Indie, Thajsko 
a Malajsie, mají v úmyslu zvládnout rekonstr ukci vlastními silami. Indie a Thajsko 
již nicmén ě obdržely ur čitou humanitární pomoc a všechny tyto zem ě mohou využít 
regionální pomoc, jako je program Pro Eco  v hodnot ě 15 milion ů eur související 
s cunami, a budou mít užitek z r ůzných dopl ňujících opat ření.  
4.5. Ve spolupráci se Sv ětovou bankou a dalšími partnery byla vypracována posouzení 
potřeb, která se stala základem pr o spravedlivé a nestranné rozd ělení pomoci mezi 
jednotlivé zem ě a v nich s cílem zajistit spravedlivé rozd ělení vycházející z jasných 
potřeb a absorp ční kapacity. Z rozpo čtu Společenství byly prozatímn ě vyčleněny 
prostředky pro Indonésii (200 mil. eur), Sr í Lanku (95 mil. eur) a Maledivy 
(16 mil. eur). Na zbývajících 350 milion ů eur prozatímn ě připadá projekt Pro Eco 
související s cunami (15 mil. eur), projekty mechanismu rychlé reakce (12 mil. eur) a regionální a horizontální facility (12 mil. eur).  
4.6. Programy a projekty podporované z prost ředků Komise vycházejí z národních plán ů 
rekonstrukce jednotlivých vlád. Mají však zárove ň zajistit spravedlivé rozd ělení 
pomoci mezi všechny části postiženého obyvatelstva. Vzhledem k charakteru škod 
způsobených vlnou cunami se programy soust řeďují na tři oblasti: (i) rekonstrukce 
poškozených oblastí v četně opravy obydlí a místní infrastruktury v četně škol 
a zdravotnických za řízení, aby mohly postižené komunity op ět začít fungovat, 
a podpora zdravotnického a vzd ělávacího systému; (ii) obnova činností zajiš ťujících 
obživu, aby si jednotlivci a jejich rodiny mohli znovu za čít vydělávat na živobytí 
a vést své životy; a (iii) oprava rozsáhlejš ích infrastruktur – zejména silnic – aby 
pobřežní ekonomiky mohly zase za čít normáln ě fungovat. Náležit ě budou 
zohledněny otázky životního prost ředí. 
4.7. Hlavními p říjemci této rekonstruk ční pomoci budou postižené místní komunity 
a celé provincie, v ni chž se tyto pob řežní komunity nacházejí. Cílovými skupinami 
 
CS 19   CS budou rybá ři, místní podniky a obyvatelstvo jako celek, s d ůrazem na nejvíce 
znevýhodn ěné / vylou čené osoby, zejména ženy a d ěti. Podporovány budou činnosti 
v oblasti cestovního ruchu, nebo ť toto odvětví utrpělo zvláště velké škody a sehraje 
klíčovou úlohu ve znovuoživení pob řežních ekonomik. Širší projekty zam ěřené na 
podporu cestovního ruchu (nap ř. reklamní a propaga ční kampan ě) jsou financovány 
z rozpočtů jednotlivých zemí a p říspěvků dalších dárc ů, včetně USA a Sv ětové 
banky. 
4.8. Nikdy p ředtím nečelil žádný region takové výzv ě c o  s e  t ý če koordinace, protože 
počet dárců (asi 70) a nevládních organizací (p řes 300) zapojených do celé operace je 
velmi vysoký a jedná se zde o obrovské finan ční částky (asi 5,4 miliardy eur 
veřejných a 1,9 miliardy eur soukromých dar ů). Zajištění koordinace činností vlád, 
dárců a nevládních organizací bude klí čovým faktorem, který rozhodne o úsp ěchu 
nebo neúsp ěchu celého snažení o obnovu postižených oblastí. 
4.9. Komise p řispívá ke zlepšení koordinace v řadě oblastí. Za prvé p ři výběru svých 
činností vždy pamatovala na koordinaci – všechny programy vycházejí z ak čních 
programů příslušných vlád a Komise bude sm ěřovat převážnou v ětšinu svých 
prostředků přes svěřenecké fondy, které tím, že shromaž ďují prostředky dárc ů, 
výrazně pomáhají p ři koordinaci činností. Za druhé se Komise aktivn ě podílí na 
národních koordina čních mechanismech a v n ěkterých p řípadech napomáhá zlepšení 
konzultací s místními komunitami ohledn ě plánů rekonstrukce, jako v p řípadě 
Acehu. Za t řetí zástupci Komise p řítomní v dané zemi jednají o ú časti na koordinaci 
a mechanismech sv ěřeneckých fond ů s velkými mezinárodními nevládními 
organizacemi, které mají zna čné vlastní finan ční zdroje. 
4.10. Za čtvrté Komise vyhov ěla žádosti Rady, aby se od samého po čátku ujala koordinace 
rekonstrukce, a snaží se maximalizovat aktivity na úrovni EU s cílem p ředvést 
koordinaci EU v nejlepším sv ětle a zajistit náležité zviditeln ění Unie. Komise z řídila 
virtuální sí ť umožňující veřejnosti sledovat částky přislíbené Komisí a členskými 
státy stejn ě jako jejich rozhodnutí o financování pomoci s obnovou a rekonstrukcí 
v zemích postižených cunami. V Acehu bude z řízen „Evropský d ům“, který bude 
koordinovat a podporovat spole čné aktivity členských stát ů EU a Komise. Vzhledem 
k tomu, že ve sv ěřeneckých fondech v Indonésii i na Srí Lance p řevažují prost ředky 
EU, je požadováno p řiměřené zastoupení Evropské komise/EU v jejich řídicích 
orgánech. 
4.11. Komise nevyužívá sv ěřenecké fondy jen za ú čelem snazší koordinace. Jejich využití 
též zvýší na maximum ú činnost zásah ů Komise (jednotné postupy pro všechny 
zúčastněné dárce) a prost řednictvím spojení s dalšími dárci z EU zajistí EU v ětší 
strategický politický vliv u vlád s ohledem na postup rekonstrukce. Tím, že 
svěřenecké fondy vytvá řejí v konfliktních pr ovinciích komunika ční kanál mezi 
ústřední vládou a místními samosprávami, mohly by významným zp ůsobem přispět 
k posílení vzájemné d ůvěry a napomoci k vy řešení vleklých konflikt ů v těchto 
regionech. 
4.12. Ú činnost a koordinace, které jsou spojeny se sv ěřeneckými fondy, též pomohou 
zvládnout omezenou absorp ční kapacitu, která bude ve lkým problémem vzhledem 
k tomu, že chudé, špatn ě vyvinuté místní správní stru ktury nyní získávají velké 
finanční částky. Komise řeší problém s kapacitou také tím, že svou pomoc rozvrhuje 
na delší časové období (závazek poskytování prost ředků v průběhu dvou let a déle), 
 
CS 20   CS přispívá k posílení administrativy ( čímž pomáhá budování kapacity) a vyhýbá se 
oblastem, na které se zam ěřují jiní dárci. 
4.13. Postižené oblasti Indonésie a Srí Lanky byl y a stále jsou oblastmi konfliktu. Hrozí, 
že dojde k vystup ňování nap ětí, pokud budou p řehlíženy pot řeby ve fázi 
po konfliktu. A čkoliv řešení těchto konflikt ů je výhradní záležitostí t ěchto zemí, EU 
se snaží v obou zemích pomáhat na politické úrovni, nap ř. formou postupu 
spolupředsednictví EU na Srí Lance.  Komise dále poskytuje dodate čnou pomoc p ři 
řešení konflikt ů v rámci mechanismu rychlé reak ce (který financuje vyjednávání 
v Acehu) a v rámci svých dalších národních program ů nad rámec reakce na cunami, 
například při rekonstrukci válkou postiže ných oblastí na severovýchod ě Srí Lanky. 
V neposlední řadě dbá Komise na to, aby byla její pomoc vnímavá ke konflikt ům – 
bude kup říkladu použita nejširší definice obla stí „postižených cunami“ a zapojení 
místních komunit a provincií do sv ěřeneckých fond ů otevře komunika ční cesty 
a upevní d ůvěru mezi stranami. 
4.14. Odpov ědnost za použití poskytnutých prost ředků je zaručena na všech úrovních. 
Úřad ECHO vyžaduje odpov ědnost prost řednictvím svých dohod o partnerství 
s nevládními organizacemi. Je zajišt ěno časté monitorování humanitárních projekt ů 
a plán auditu ú řadu ECHO pro rok 2005 zahrnuje všechny projekty zam ěřené na 
oblasti stižené cunami. Hloubková kontrola, monitoring a audit sv ěřeneckých fond ů 
(obvykle provád ěné Světovou bankou) a konkrétních projekt ů zaručí náležité 
a efektivní nakládání s finan čními prost ředky určenými na rekonstrukci. 
5. P ARTNERSTVÍ  
5.1. Ak ční plán EU p řijatý Radou pro všeob ecné záležitosti a vn ější vztahy dne 31. ledna 
věnoval zvláštní pozornost iniciativám členských stát ů na podporu navazování 
partnerských vztah ů mezi regiony, m ěsty a státními nebo soukromými podniky. 
Kdykoli je to možné, Komise takové podn ěty podporuje, zejména pokud jde 
o twinningová partnerství nemocnic, j ež mají pomoci zemím obnovit základní služby 
ve všeobecných nemocnicích, laborato řích a chirurgických ordinacích. Tato 
partnerství by, v koordinaci s p ředsednictvím EU, usnadnila rozd ělení pomoci na 
základě posudku vypracovaného WHO. Ve stejném duchu bude program Asia Pro-
Eco Tsunami , který Komise schválila dne 17. b řezna 2005, podporovat projekty 
připravené ve spolupráci mezi nestát ními subjekty, národními, regionálními 
a místními orgány z členských stát ů a postižených zemí v oblastech jako je správa 
pobřežních pásem, územní plá nování, doprava, vodní hospodá řství a hygiena. 
5.2. Dne 18. b řezna 2005 ú řad ECHO podepsal s více než 30 nevládními organizacemi 
dohody o poskytnutí p říspěvků na poskytnutí humanitární pomoci obyvatel ům 
regionů postižených cunami. Ú řad ECHO pln ě využil svých dlouhodobých vztah ů 
s partnerskými nevládními organizacemi a vybral ty z nich, které dokáží nejzkušen ěji 
a nejefektivn ěji realizovat okamžitou reakci Komise na mimo řádnou událost. 
6. D OPLŇUJÍCÍ OPAT ŘENÍ 
6.1. Po zkáze zp ůsobené vlnou cunami Komise spolu s Evropskou investi ční bankou 
(EIB) urychlen ě zahájily zkoumání možnos ti, jak by EIB mohla z řídit dlouhodobou 
 
CS 21   CS úvěrovou facilitu na pomoc financování rekonstrukce, a uskute čnily spole čné mise 
do postiženého regionu. Vzhledem k obrovské a neo čekávané výši prost ředků 
poskytnutých ve řejností a soukromými mezinárodní mi dárci bude možné uspokojit 
většinu pot řeb na rekonstrukci infrastruktury v dot čených zemích z dostupných 
grantů a financováním z velmi výhodných úv ěrů. To bylo potvrzeno i b ěhem 
společných misí. Komise je tudí ž toho názoru, že je t řeba EIB vybídnout 
k poskytnutí úv ěrů na projekty v zemích postiže ných cunami ze zbývajících zdroj ů 
v rámci jejího existujícího mandátu pro As ii a Latinskou Amer iku (ALA). Mandát 
ALA zahrnuje všechny postižené zem ě s výjimkou Malediv. V tomto ohledu Komise 
hodlá navrhnout zm ěnu stávajícího rozhodnutí Rady s cílem za členit Maledivy na 
seznam zp ůsobilých zemí. Vedle p ůjček EIB by Komise na základ ě potřeby poskytla 
grantovou podporu na spole čně vybrané projekty. 
6.2. Komise zahájila p řípravu řady opatření v oblasti obc hodu, která by m ěla zlepšit 
přístup postižených zemí na trh EU. Tato opat ření by měla daným zemím umožnit 
rozšířit nediskrimina čním způsobem jejich vývoz, v souladu s povinnostmi, které 
ukládá Sv ětová obchodní organizace. Komise zejména za čala úzce spolupracovat 
s členskými státy a Evropským parlamente m na urychlení vstupu nového systému 
všeobecných celních preferencí EU (GSP) v platnost, aby bylo možno d říve těžit 
z jeho přínosů. Tento nový systém otev ře zemím stiženým cunami prost řednictvím 
celních úlev cestu k novým obchodním tok ům v hodnot ě asi 3 miliardy eur. Komise 
též nazna čila, že je p řipravena p řezkoumat p řípady spole čností přímo postižených 
cunami, na n ěž se vztahují ochranná obchodní opat ření uplatňovaná při dovozu do 
EU. 
6.3. Jak bylo oznámeno v ak čním plánu, Komise dne 16. b řezna 2005 schválila sd ělení 
navrhující zjednodušit pravidla preferen čního původu zboží a u činit je příznivější pro 
rozvoj. Podle nových pravidel, která mají být p řijata, by mohly rozvojové zem ě 
včetně zemí postižených cunami lépe využívat ce lních preferencí, jež jim nabízí EU. 
Komise dále pracuje na opat řeních, která by v krátké dob ě mohla zlepšit p řístup 
produktů ze zemí postižených cunami na trh EU. 
6.4. Komise navrhla dv ě iniciativy na pomoc odv ětví rybolovu v postižených zemích. 
První z těchto iniciativ uvolnila pro pot řeby dárců tým odborník ů na rybolov, který 
by měl pomáhat p říslušným orgán ům v postižených zemích. Druhý návrh, p řijatý 
16. března 2005 Radou, p řináší zmírn ění předpisů upravujících p řevod vyřazených 
rybářských plavidel z EU postiženým zemím.  Komise nyní provádí ve spolupráci 
s Organizací pro výživu a zem ědělství (FAO) a postiženými zem ěmi průzkum, jehož 
prostřednictvím se snaží zjistit, zda plavid la, která by mohla být takto poskytnuta, 
vyhovují místním pot řebám a podmínkám. Cílem je napomoci znovuoživení odv ětví 
rybolovu na udržitelné a odpov ědné úrovni. 
6.5. Pokud jde o otázky spravedlnosti, svobody a bezpe čnosti, byla zahájena práce na 
opatřeních k posílení koordinace p ři identifikaci ob ětí neštěstí a konzulární 
a diplomatické spolupráce mezi členskými státy EU. Probíhá vyhodnocování návrh ů 
předložených v rámci programu AENEAS a je možné, že bude poskytnuta podpora 
na pilotní projekty v oblasti obchodu s lidmi. 
6.6. Komise úzce spolupracovala s WHO, p řičemž jí dávala k dispozici širokou paletu 
odborných znalostí EU z oblas ti zdravotnictví. Do posti žených oblastí byli vysláni 
odborníci na epidemiologické zásahy a Komise se aktivn ě podílela na provád ění 
 
CS 22   CS plánů odezvy v rámci Sv ětové sítě pro reakce na mimo řádné události WHO 
(GOARN). V reakci na násl edky cunami na domácí p ůdě Komise rychle aktivovala 
systém včasného varování a reakce v rámci sít ě epidemiologického dozoru a kontroly 
přenosných nemocí ve Spole čenství. Tento systém byl navržen tak, aby p ři jakémkoli 
zvýšeném riziku zavle čení přenosného onemocn ění došlo k p ředání příslušných 
informací orgán ům a lékařům členských stát ů.  
7. P ŘIPRAVENOST NA KRIZI V ASII 
7.1. Evropská komise prost řednictvím ú řadu ECHO p řispívá k posuzování, hodnocení 
a posilování systém ů včasného varování a krizové p řipravenosti v zemích 
postižených cunami. Jak bylo p řislíbeno na sv ětové konferenci o omezení d ůsledků 
katastrof, která se konala v Kóbe, po čítá se s příspěvkem ve výši 2 milion ů eur na 
OCHA/UNISDR (Mezinárodní st rategie pro omezování d ůsledků katastrof), aby 
iniciativy OSN v této oblasti získaly jasnou vedoucí úlohu p ři koordinaci činností. 
V dnech bezprost ředně následujících po cunami Komise rovn ěž úzce spolupracovala 
s OCHA a dalšími partnery (nap říklad Evropskou kosmickou agenturou) na zavedení 
informačního systému zam ěřeného na d ůsledky cunami. Spole čné výzkumné 
středisko Komise koordinovalo z řízení tohoto systému, kt erý poskytoval satelitní 
data, mapy a posudky z celé postižené oblasti klí čovým aktér ům podílejícím se na 
poskytování pomoci. 
7.2. Ú řad ECHO bude dále prost řednictvím svého „programu krizové p řipravenosti“ 
i nadále podporovat projekty krizové p řipravenosti asijských komunit v četně 
komunitních, „na lidi orientovaných“ systém ů včasného varování, osv ěty, výcviku 
a humanitárních činností menšího rozsahu. Sv ětový krizový výstražný systém, který 
je součástí tohoto úsilí, bude dále rozší řen, aby pamatoval i na situace v souvislosti 
s cunami. 
7.3. Krizové p řipravenosti bude v ěnována zvláštní pozornost v politickém dialogu mezi 
EU a zem ěmi v ohrožených oblastech Asie; pokud jde o z řízení systému v časného 
varování pro Indický oceán, po čítá se vedle pomoci poskytnuté ú řadem ECHO též 
s možností čerpat rezervní fondy z Indikativní ho programu pro cunami pro roky 
2005-2006 na podporu regionálních p řístupů v rámci celosv ětového kontextu OSN. 
Měla by rovn ěž být přijata opatření zaměřená na rozší ření kapacit místních komunit, 
pokud jde o komunika ční infrastrukturu a plánování nouzové komunikace. Nedílnou 
součástí koncepce a provád ění rekonstruk čních program ů by měly být přístupy 
zaměřené na snižování rizika.  
7.4 Žádná iniciativa co se tý če připravenosti na katastrofu v této oblasti nesmí zanedbat 
obrovské riziko p ředstavované bezprecedentním propuknutím pta čí chřipky. Vedle 
úsilí o rekonstrukci po cunami je tedy nutné v ěnovat dostate čnou pozornost kontrole 
ptačí chřipky. Komise realizovala řadu činností v souvislosti s rozsáhlým 
propuknutím pta čí chřipky v jihovýchodní Asii, které zp ůsobilo obrovské 
hospodářské škody odhadované na 8-12 miliard eur a dále smrt asi 50 lidí. Nyní se 
zdá, že pta čí chřipka nabyla v n ěkterých zemích jihovýchodní Asie v četně Thajska a 
Indonésie endemických rozm ěrů. Komise již dot čeným zemím poskytla ur čitou 
nouzovou technickou a finan ční podporu. V návaznosti na  mezinárodní konferenci 
ve Vietnamu v únoru 2005 a na výzvu FAO a WHO ur čenou dárc ům se nyní zkoumá 
možnost poskytnutí dodate čné podpory. 
 
CS 23   CS 8. T RANSPARENTNOST A ŘÁDNÉ ŘÍZENÍ  
8.1. Komise hodlá dostát všem svým závazk ům vysoce efektivním a transparentním 
způsobem. 
8.2. EU p ředstavuje nejv ětší skupinu dárc ů prostředků na rekonstrukci po cunami a m ěla 
by usilovat o úplné využití mobilizované pomoci pro zamýšlené ú čely. Za prvé 
Evropská komise z řídila virtuální sí ť umožňující veřejnosti sledovat částky přislíbené 
Komisí a členskými státy a jejich rozhodnutí tý kající se cunami, která je umíst ěna na 
stránkách Komise http://europa.eu.int/com m/world/tsunami/index.htm  (také viz oddíl 
4 výše). A čkoliv byla všechna kontaktní místa ur čena již po čátkem března, je 
nezbytné urychlit nahlašování údaj ů o příslibech a rozhodnutích členských stát ů 
o financování. Pokud jde o humanitární pom oc, používá se stávající virtuální sí ť 
(systém 14 bod ů). 
8.3. Za druhé bude v Acehu z řízen „Evropský d ům“, který bude koordinovat 
a podporovat spole čné činnosti členských stát ů EU a Komise, p řičemž Komise 
spoléhá na to, že členské státy zajistí prost řednictvím své plné spolupráce úsp ěch 
celé operace ku prosp ěchu místního obyvatelstva. 
8.4. Za t řetí je nutné zajistit náležité mon itorování a dohled nad využíváním finan čních 
prostředků prostřednictvím p řiměřeného zastoupení Evropské komise/EU v řídících 
orgánech sv ěřeneckých fond ů zřizovaných v Indonésii a na Srí Lance. Mechanismy 
kontroly a auditu, jejichž užití umož ňuje rámcová dohoda o sv ěřeneckých fondech 
a spolufinancování uzav řená mezi Komisí a Sv ětovou bankou, p ředstavují silné 
záruky řádného, ú činného a transparentního řízení finan čních prost ředků 
Společenství. 
8.5. Komise disponuje pe člivými systémy na zajišt ění řádného finan čního řízení pomoci 
poskytované Spole čenstvím. Pat ří mezi ně pečlivý výběr partnerů pro provád ění, 
systematické monitorování probíhajících projekt ů odborníky v terénu, audit a externí 
hodnocení ex-post . Tyto systémy se budou na pomo c související s cunami pln ě 
vztahovat. 
8.6. Řízení navrhovaného programu bude klást zna čné nároky na místní delegace 
Evropské komise na Srí La nce a v Indonésii. Z tohoto d ůvodu se delegace na Srí 
Lance rozši řuje na plnoprávnou delegaci. Delegace v Indonésii z řídí v rámci 
připravovaného „Evropského domu“ pobo čku v Acehu. 
 
CS 24   CS PŘÍLOHA II 
 
PROGRAMY SPOLEČENSTVÍ PRO V ČASNÉ VAROVÁNÍ A P ŘIPRAVENOST NA KATASTROFU  
1. I NDICKÝ OCEÁN  
Úřad ECHO p řispěl částkou 2 milion ů eur na činnost sekretariátu  Mezinárodní 
strategie pro omezování d ůsledků katastrof p ři hodnocení a posilování systém ů 
včasného varování v Indickém oceánu. Ko mise se zájmem sleduje práci IOC p ři 
budování systému v časného varování v Indickém oceánu v souladu s mandátem 
uděleným na konferenci v Kóbe. Komise zváží p říspěvek na financování takového 
systému v p řípadě, že budou vzneseny proveditelné návrhy t ěšící se v regionu obecné 
shodě. 
Úřad ECHO v následu jících dvou letech p řispěje asi 9,7 milionu eur na projekty 
připravenosti v jižní Asii zam ěřené na jednotlivé komunity. 
2. A FRIKA , KARIBSKÁ OBLAST A TICHOMO ŘÍ 
Karibské státy jsou zvlášt ě zranitelné tropickými bou řemi a postiženy byly i vlnami 
cunami. Spole čenství přispívá částkou 13,2 milionu eur na regionální radarový 
systém včasného varování ze svých fond ů na rozvojovou spolupráci a pracuje na 
projektu v hodnot ě 3 miliony eur zam ěřeném na posílení re gionální kapacity řízení 
následků katastrof. Má také program v hodnot ě 39 milion ů eur na výstavbu 
ochranných pob řežních hrází. Ú řad ECHO bude i nadále rozvíjet své dlouhodobé 
činnosti na podporu p řipravenosti na katastrofu na úrovni komunit v regionu. 
V Tichomo ří vyčlenila Komise všechny dos tupné rezervní finan ční prostředky 
(obálky „B“) na prevenci a p řipravenost na katastrofu. Jejím cílem je p ředevším 
spolupracovat s regionálními or ganizacemi a dalšími dárci p ři řešení rizik 
souvisejících s cyklony. 
Obecněji vzato Komise v sou časné době projednává iniciativu sekretariátu AKT na 
ustavení facility pro p řírodní katastrofy v rámci dohody z Cotonou. Ta by se zam ěřila 
na posilování národních kapacit pro řízení systém ů včasného varování a zajišt ění 
náležité výstrahy pro obyvatelstvo. 
3. S TŘEDOZEMÍ A ATLANTIK  
Zatímco systémy výstrahy pro záplavy a zem ětřesení jsou pom ěrně dobře zavedené, 
jen velmi málo bylo u činěno ve věci včasného varování, p řipravenosti na katastrofu 
a nouzových plán ů pro případ cunami v zemích u St ředozemního mo ře. Komise 
rozšíří svůj program školení v civilní ochran ě tak, aby zahrnul i cvi čení pokrývající 
riziko cunami. 
Cílem projektu evropsko-st ředomořského mostu ( Euro Med Bridge Project ) 
v hodnotě 2 milionů eur je vytvo řit systém zmír ňování, předcházení a řízení následk ů 
přírodních a člověkem způsobených katastrof na obou stranách St ředozemního mo ře. 
 
CS 25   CS 4. V ÝZKUM A VÝVOJ A V ĚDECKÁ SPOLUPRÁCE  
Poradní jednání odborník ů budou i nadále financována v rámci šestého a sedmého 
výzkumného rámcového programu (priorita globální zm ěna a výzkum ekosystému). 
Nedávné akce se soust ředily na zjišt ění stávající situace, nedostatk ů a výzkumných 
potřeb v souvislosti se systémy v časného varování. I výzkum financovaný 
Společenstvím napom ůže pozvednout v ědní obor zabývající se cunami, v četně 
hloubkového monitorování oceán ů, sociálního a hospodá řského dopadu vln cunami a 
jejich důsledků pro zdraví a využívání p ůdy. 
V rámci program ů Společenství týkajících se technologií pro informa ční společnost 
bylo vyčleněno 40 milion ů eur na projekty související s integrací senzor ů in-situ  pro 
monitorování rizik a komunikaci v oblasti ve řejné bezpe čnosti včetně mechanism ů 
výstrahy pro orgány a ohrožené ob čany prost řednictvím všech vhodných médií. Je 
formulována konkrétní výzva s cílem vytvo řit a demonstrovat kapacity v časného 
varování a výstrahy p řed cunami d ůležité pro Evropu a Indický oceán. Tato 
výzkumná činnost podpo ří výše zmín ěné budoucí činnosti zam ěřené na rozvoj 
infrastruktury.  
V rámci programu Výzkumné infrastruktury Spole čenství byla z řízena 
vysokorychlostní globální telekomunika ční síť spojující mezinárodní výzkumné 
organizace a další ve řejné subjekty. Evropská kosmická agentura a satelitní kancelá ř 
OSN (UNOSAT) tyto zdroje již pln ě využívají, a to v četně reakce na cunami 
v Indickém oceánu (ekvivalentní ro ční hodnota asi 60 milion ů eur). Komise je 
připravena nabídnout tento zdro j i dalším organizacím, nap říklad na podporu 
střediska včasného varování v Indickém oceánu. 
Globální monitorování životního prost ředí a bezpe čnosti (GMES) je iniciativa ES-
Evropské kosmické agentury, která nabízí satelitní a pozemní informa ční služby. 
I nadále bude významným zp ůsobem přispívat do program ů humanitární pomoci 
a zmírňování následk ů katastrof. 
Dodatečná podp ůrná opat ření a činnosti v oblasti výzkumu a vývoje jsou 
předpokládány s cílem poskytnout podporu informa čních a komunika čních 
technologií (ICT) evropské po litice a výzkumu omezování d ůsledků katastrof. Pat ří 
mezi ně:  
– převod technologií mezi EU a zem ěmi a regiony ohroženými cunami a ležícími 
u Indického oceánu s cílem sdílet osv ědčené postupy ohledn ě užívání pokro čilé 
informační a komunika ční technologie v systémech v časného varování a výstrahy, 
podporovat normy a upravovat je podle místních pot řeb a podmínek; 
– spolupráce se specializovaným ús tavem v zemích ležících u St ředozemního mo ře 
s cílem podpo řit harmonizovaný p řístup k systému v časného varování a výstrahy 
před cunami pro st ředozemní pánev;  
– jiné příslušné seminá ře a odv ětvová fóra zam ěřená na řešení nedostatk ů 
stávajících technologií v časného varování a výstrahy a podpora interoperability.