Podle čl. 126 odst. 2 Smlouvy je Komise povinna sledovat dodržování rozpočtové kázně na základě dvou kritérií, a sice: a) zda poměr plánovaného nebo skutečného schodku veřejných financí k hrubému domácímu produktu (HDP) nepřekračuje referenční hodnotu 3 %, ledaže by buď poměr podstatně a nepřetržitě klesal a dosáhl úrovně, která se blíží referenční hodnotě, nebo by překročení referenční hodnoty bylo pouze výjimečné a dočasné a poměr zůstával blízko k referenční hodnotě; a b) zda poměr veřejného dluhu k HDP nepřekračuje referenční hodnotu 60 %, ledaže se poměr dostatečně snižuje a blíží se uspokojivým tempem k referenční hodnotě.

Podle odhadů Komise na základě prognózy ze zimy 2020 se růst potenciálního HDP postupně zpomalí ze 4,7 % v roce 2018 na 3,9 % v roce 2021. Souhrnnou produktivitu výrobních faktorů sice čeká zpomalení, přesto však zůstane hlavním faktorem růstu potenciálního HDP. Příspěvek akumulace kapitálu by měl zůstat relativně stabilní. Oproti tomu příspěvek práce (již tak nízký) se podle prognózy dostane do záporných hodnot, zejména v důsledku trendu poklesu počtu obyvatel v produktivním věku.

Veřejné investice dosáhly v roce 2017 nejnižší hodnoty od vstupu Rumunska do EU, a sice 2,6 % HDP, a v roce 2018 se zvýšily pouze mírně, na 2,7 % HDP. To je méně než průměr EU a mnohem méně, než činí průměr v sousedních zemích. V prognóze Komise ze zimy 2020 doplněné pro účely této zprávy o fiskální proměnné se odhaduje, že se veřejné investice v roce 2019 zvýšily na 3,2 % HDP.

Od roku 2016 provádí Rumunsko expanzivní fiskální politiku založenou na daňových škrtech a zvyšování běžných výdajů. V důsledku toho se Rumunsko v roce 2016 od svého střednědobého rozpočtového cíle odchýlilo. Strukturální saldo v roce 2018 činilo –2,8 % HDP, což je výrazně pod střednědobým rozpočtovým cílem Rumunska. Ve fiskální strategii Rumunsko počítá se zhoršením strukturálního salda v roce 2019 a s postupným strukturálním zlepšením v letech 2020–2022, avšak neplánuje dosažení svého střednědobého rozpočtového cíle do roku 2022. Podle prognózy Komise ze zimy 2020 doplněné o fiskální proměnné by se měl strukturální schodek v letech 2018 až 2021 výrazně a trvale zvyšovat v důsledku předpokládaného růstu celkového schodku.

Vnitrostátní fiskální rámec

Zákon o fiskální odpovědnosti stanoví vnitrostátní numerická fiskální pravidla, jimiž se má řídit rozpočtový proces. Jedním z nich je i pravidlo o strukturálním schodku, které vyžaduje splnění střednědobého rozpočtového cíle, jímž je strukturální saldo ve výši –1,0 % HDP, nebo alespoň přiblížení se tomuto cíli. Vnitrostátní rámec obsahuje rovněž několik doplňujících pravidel týkajících se rozpočtového salda a položek výdajů a příjmů. Kromě toho má vláda vypracovat aktualizaci fiskální strategie s uvedením makroekonomických předpokladů, střednědobých rozpočtových plánů a výdajových stropů, z nichž má vycházet každoroční rozpočtový proces, a zaslat tuto aktualizovanou strategii parlamentu do 15. srpna předchozího roku.

Od roku 2016 se vláda systematicky a opakovaně odchyluje od mnoha fiskálních pravidel, která se v důsledku toho stala do značné míry neúčinnými. Konkrétně původní rozpočtový cíl pro rok 2019, jímž byl celkový schodek ve výši 2,8 % HDP (v peněžním vyjádření), nebyl v souladu s pravidlem o strukturálním schodku. Rozpočtové změny přijaté v srpnu a listopadu 2019 znamenaly další odchýlení se od řady doplňujících fiskálních pravidel a v případě listopadových změn, jež zvyšují cílový schodek pro rok 2019 na 4,4 % HDP (v peněžním vyjádření), pak od pravidla o strukturálním schodku. Stejně jako v předchozích letech vláda v roce 2019 navíc parlamentu nezaslala aktualizaci střednědobé fiskální strategie v zákonem stanovené srpnové lhůtě, čímž narušila ústřední roli této strategie při sestavování rozpočtu. Rozpočet na rok 2020 a doprovodná fiskální strategie se rovněž odchylují od pravidla o strukturálním saldu a od několika doplňujících fiskálních pravidel.

4.3 Střednědobá situace veřejného dluhu

Rumunsko čelí značným rizikům ohrožujícím fiskální udržitelnost ve střednědobém a dlouhodobém horizontu, jež jsou důsledkem vysokých rozpočtových schodků a vysokých nákladů stárnutí obyvatelstva.

Dynamika dluhu a udržitelnost dluhu

Veřejný dluh Rumunska je v současné době podstatně nižší než referenční hodnota 60 % stanovená Smlouvou (34,7 % HDP v roce 2018). Poměr dluhu k HDP je však v důsledku vysokého strukturálního primárního schodku na prudkém vzestupu. Za předpokladu nezměněné politiky se očekává, že v roce 2025 prolomí hranici 60 % a do roku 2030 překročí 90 % HDP. Vývoj dluhu citlivě reaguje na výkyvy růstu a na fiskální otřesy a skokové změny úrokových sazeb. Zranitelnost pomáhá zmírnit struktura splatnosti veřejného dluhu, jelikož přibližně pouze u 3,3 % celkového veřejného dluhu je splatnost kratší než jeden rok. Vysoký podíl veřejného dluhu denominovaný v cizí měně a podstatný podíl dluhu držený nerezidenty je však zdrojem dalšího rizika, stejně jako záporná čistá investiční pozice vůči zahraničí.

Hodnota ukazatele včasného zjišťování fiskálního tlaku (S0), který vyvinula Evropská komise za účelem posuzování rizik v horizontu jednoho roku, klesla pod kritickou prahovou hodnotu.

Ukazatel střednědobé mezery udržitelnosti (S1) ukazuje na vysoká rizika. Vyplývá z něj, že Rumunsko by muselo uplatňovat fiskální korekci ve výši 5,7 procentního bodu HDP, aby udrželo dluh do 60 % HDP do roku 2034. Uvedená hodnota je jednou z nejvyšších mezi členskými státy.

Ukazatel dlouhodobé mezery fiskální udržitelnosti (S2) rovněž ukazuje na vysoká rizika. Vyplývá z něj, že by byla zapotřebí fiskální korekce ve výši 8,8 procentního bodu HDP, aby bylo zajištěno, že se míra zadlužení dlouhodobě stabilizuje. Tato hodnota, nejvyšší mezi členskými státy, je dána vysokou počáteční rozpočtovou pozicí (podíl 5,1 procentního bodu) a náklady stárnutí obyvatelstva, zejména náklady na důchody a zdravotní péči (podíl ve výši 3,7 procentního bodu).

Vnímání státního rizika Rumunska ze strany finančních trhů je na spodní hranici investičního stupně s ratingem „BBB-“ nebo rovnocenným ratingem státních dluhopisů od tří hlavních ratingových agentur. Dne 10. prosince 2019 změnila agentura S&P Global Ratings kvůli orientaci fiskální politiky Rumunska svůj výhled ze stabilního na negativní.

Nový zákon o důchodech

Zákon o důchodech, který byl přijat v létě 2019, významně změnil některé parametry veřejného důchodového systému. Obsahuje tyto hlavní změny: i) zvyšování důchodů ad hoc do roku 2021 místo standardní valorizace: o 15 % od září 2019 (již zahrnuto v zákoně o rozpočtu na rok 2019), o 40 % od září 2020 a o 6 % od září 2021; ii) od roku 2022 bude valorizace důchodů činit 100 % míry inflace plus 50 % reálného růstu průměrné hrubé mzdy; iii) pro výpočet nových důchodů se bude používat jako jmenovatel fixní doba přispívání 25 let místo 25–35 let (v závislosti na roce odchodu do důchodu), jak tomu bylo podle dřívějšího zákona; iv) od září 2021 se stávající důchody přepočtou směrem nahoru, aby odpovídaly tomuto novému vzorci.

V důsledku harmonogramu provádění tohoto zákona se veřejné výdaje na důchody výrazně zvýší během krátké doby. Jedná se o hlavní faktor předpokládaného rychlého nárůstu schodku veřejných financí a vysokých rizik pro fiskální udržitelnost. Zákon navíc není doprovázen opatřeními zaměřenými na zvýšení účasti na trhu práce a prodloužení délky pracovního života nad rámec zákonného minima, což je klíčové pro zlepšení přiměřenosti důchodů i udržitelnosti důchodového systému.

Graf 1: Hrubé veřejné výdaje na důchody v období 2018–2022 Zdroj: Evropská komise, přehled o veřejných důchodech pro zprávu o stárnutí obyvatelstva pro rok 2018 – Rumunsko (aktualizace pro rok 2019)

4.4 Další faktory uvedené členským státem

Dne 6. února 2020 zaslaly rumunské orgány dopis, v němž v souladu s čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1467/97 uvedly rozhodující faktory, jež má Komise ve svém posouzení zohlednit.

Rumunské orgány tvrdí, že zhoršení rozpočtového schodku v roce 2019 lze do značné míry vysvětlit nárůstem výdajů na zaměstnance, sociální pomoci a investic, přičemž příjmy zůstaly jako podíl HDP převážně beze změny. Rumunské orgány dále tvrdí, že na straně výdajů byl výsledný rozpočet za rok 2019 nepříznivě ovlivněn několika jednorázovými položkami.

Rumunské orgány poukazují na to, že fiskální strategie počítá s postupnou korekcí rozpočtového schodku ve střednědobém horizontu, přičemž tento schodek zůstane do roku 2021 nad referenční hodnotou. Korekce je plánována po třech letech nepřetržitě se zhoršující rozpočtové situace. Rumunské orgány rovněž vysvětlují, že tempo plánované fiskální konsolidace je do značné míry omezeno platným právním rámcem, zejména ustanoveními nového zákona o důchodech, který schválil parlament v roce 2019.