EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 9.12.2016 COM(2016) 786 final 2016/0389(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o integrované zemědělské statistice a o zrušení nařízení (ES) č. 1166/20081 a (EU) č. 1337/2011 (Text s významem pro EHP) {SWD(2016) 429 final}

{SWD(2016) 430 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Tvůrci politik potřebují doplňující statistické údaje o zemědělství, aby mohli plánovat, sledovat a hodnotit dopad a účinnost současných politik a jejich případných změn. Tyto změny se týkají například dopadu zemědělství na životní prostředí a udržitelných zemědělských postupů. Hodnocení Evropského systému zemědělské statistiky (EASS) dospělo k závěru, že přestože jsou hlavní uživatelé zemědělských statistik vcelku spokojeni s úrovní podrobnosti a kvality zemědělské statistiky, nejsou spokojeni s tím, že chybí údaje o konkrétních položkách (bilance dodávek, ceny půdy a pachtovné, toky živin, údaje vztahující se k životnímu prostředí a další) a že systém není dostatečně pružný a neumožňuje rychlé zavádění nového sběru údajů. Zemědělské statistiky využívané na úrovni EU pocházejí z různých zdrojů: statistických zjišťování, administrativních údajů, údajů zemědělských podniků a jiných podniků a rovněž údajů na úrovni zemědělských podniků na základě zemědělského sčítání a výběru. Stávající návrh se vztahuje k uvedenému posledně jmenovanému zdroji údajů zemědělské statistiky. Současný systém pro tvorbu evropské statistiky na úrovni zemědělských podniků a zemědělských domácností vychází z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008. Údaje se shromažďují z výběrových šetření a každých deset let na základě sčítání. Posledním zjišťováním prováděným v rámci tohoto nařízení je zjišťování o struktuře zemědělských podniků v roce 2016. Tato iniciativa je součástí Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) a je prvním krokem v rámci strategie pro zemědělskou statistiku do roku 2020 a na další období, jejímž cílem je EASS jako celek zjednodušit a u procesu shromažďování údajů posílit jeho efektivnost a relevantnost. Obě navrhovaná nařízení ve strategii, z nichž první z nich je navrženo v tomto dokumentu, by měla v dlouhodobém horizontu zaručit srovnatelnost a konzistentnost údajů v oblasti zemědělství. EASS by měl být dostatečně robustní a účinný a měl by zajistit, aby zůstala zachována vysoká kvalita statistik — což může být vzhledem ke stálým změnám v této oblasti náročný úkol. Toto první nařízení by mělo zajistit pokračování řady evropských statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků, a tím zajistit souvislé časové řady, za současného uspokojení nových a vznikajících potřeb údajů na úrovni zemědělských podniků. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Aby tvůrci politik, podniky a široká veřejnost mohli činit odpovědná rozhodnutí podložená fakty, potřebují spolehlivé a vysoce kvalitní statistiky. Zajišťování statistiky v takové kvalitě však představuje pro Evropský statistický systém (ESS) náročný úkol: neustále rostoucí poptávka po údajích a tlak ze strany respondentů ve statistických zjišťováních na snižování zátěže, to vše vyvíjí tlak na tvorbu statistik. Nedávné statistické iniciativy se proto zaměřily na zjednodušení a zlepšení koordinace a spolupráce v rámci ESS, aby zefektivnily tvorbu evropských statistik a snížily zátěž respondentů. Příkladem je nařízení (ES) č. 223/2009 o evropské statistice, které bylo v roce 2015 změněno, aby se vyjasnilo řízení ESS a posílily prostředky koordinace a spolupráce jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni. Další modernizační iniciativy, jako je například tento návrh, jsou součástí iniciativy Komise nazvané REFIT a jejich cílem je zjednodušit a racionalizovat tvorbu evropské statistiky v rámci cílových tematických oblastí. Strategie týkající se zemědělské statistiky, kterou vypracoval Eurostat a odsouhlasil Výbor pro Evropský statistický systém (ESSC), si za zvláštní cíle klade: vytvářet vysoce kvalitní statistiky, která budou účinně a efektivně naplňovat potřeby uživatelů, zvýšit flexibilitu a rychlost reakce systému zemědělské statistiky, zvýšit propojení statistik v oblasti zemědělství, lesnictví, využívání půdy a životního prostředí, vybudovat pohotovou a zodpovědnou strukturu správy pro zemědělskou statistiku, zlepšit harmonizaci a soudržnost evropské zemědělské statistiky, vytvářet více statistik a zároveň snížit zatížení respondentů tím, že se prozkoumají alternativní zdroje údajů a možnosti zvýšení účinnosti. •Soulad s ostatními politikami Unie

Zajišťování kvalitních statistik na podporu evropských politik je hlavní hnací silou evropského statistického programu na období let 2013 až 2017. Environmentální a zemědělské statistiky jsou jedním ze tří pilířů tvorby statistiky v rámci tohoto programu. K příslušným cílům programu patří „přezkum a zjednodušení sběru zemědělských údajů v souladu s přezkumem společné zemědělské politiky (SZP) po roce 2013 a přepracování koncepce sběru zemědělských údajů, zejména s cílem zlepšit kvalitu a včasnost poskytovaných údajů“. Tato iniciativa provádí uvedený cíl. Budoucí Evropský systém zemědělské statistiky bude rovněž přispívat k naplňování nejméně čtyř z deseti priorit Komise, a sice „1. Nový impuls pro zaměstnanost, růst a investice“, „3. Silná energetická unie s progresivní politikou v oblasti klimatu“, „4. Lepší a spravedlivější vnitřní trh a posílená průmyslová základna“ a „9. Silnější pozice na mezinárodní scéně“; poskytováním lepších údajů pro pracovní místa, růst, investice, prevenční a mitigační politiky v oblasti zemědělství, opatření v oblasti změny klimatu, bioenergetiku a opatření v oblasti životního prostředí a lepším porozuměním tokům potravin na celosvětové úrovni a vývojovým tendencím a rizikům. Zemědělská statistika by mohla být užitečná i z hlediska dalších priorit Unie nebo členských států, které ovlivňují oblast zemědělství a rozvoje venkova nebo jsou jimi naopak ovlivňovány. Zemědělská statistika poskytuje vysoce kvalitní statistické údaje pro provádění a monitorování společné zemědělské politiky (SZP) v období 2014–2020. SZP je důležitou hnací silou pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění v Unii. Politika rozvoje venkova, která je nedílnou součástí SZP, kromě svých sociálních cílů usiluje o zlepšení konkurenceschopnosti a udržitelnosti zemědělské výroby. SZP představuje více než 37 % celkového rozpočtu Unie v rámci víceletého finančního rámce (VFR) na období 2014–2020. Zemědělská statistika je také stále více zapotřebí pro další klíčové politiky Unie, jako je sociální politika, politiky v oblasti životního prostředí a změny klimatu, obchodní politika a regionální politika atd. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Právní základ pro evropské statistiky poskytuje článek 338 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Opatření k tvorbě statistik potřebná pro činnost Unie přijímají řádným legislativním postupem Evropský parlament a Rada. Článek 338 stanoví požadavky na tvorbu evropských statistik; vyžaduje dodržování zásad nestrannosti, spolehlivosti, objektivity, vědecké nezávislosti, hospodárnosti výdajů a důvěrnosti statistických informací. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Uplatní se zásada subsidiarity, jelikož návrh nespadá do výlučné pravomoci Unie. ESS zajišťuje infrastrukturu pro statistické informace. Systém je koncipován tak, aby naplňoval potřeby nejrůznějších uživatelů pro účely rozhodování v demokratických společnostech. Návrh tohoto nařízení byl vypracován s cílem chránit hlavní činnosti partnerů ESS a zároveň zlepšovat účinnost a zajišťovat, aby co nejméně docházelo ke zbytečným změnám a zdvojování práce. Sběr statistických informací, na které se návrh vztahuje, probíhá nyní na úrovni EU podle různých pravidel. Cílem návrhu je racionalizovat a modernizovat sběr statistických údajů na úrovni zemědělských podniků do jednoho rámce, zatímco všechny ostatní zemědělské statistiky by byly zahrnuty do dalšího rámcového nařízení. Zajistit srovnatelné statistiky zahrnující celou EU pro potřeby politiky lze pouze prostřednictvím opatření na úrovni EU. Jedním z hlavních kritérií, které musí statistické údaje splňovat, je konzistentnost a srovnatelnost. Nezbytné konzistentnosti a srovnatelnosti nemohou členské státy dosáhnout bez jasného evropského rámce, to znamená bez právních předpisů Unie, které stanoví společné statistické pojmy, formáty vykazování a požadavky na kvalitu. Cíle navrhovaného opatření, totiž racionalizace evropské zemědělské statistiky, nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států jednajících nezávisle na sobě. Příslušné kroky lze účinněji provést na úrovni EU, a to na základě právního aktu Unie, který zajistí srovnatelnost statistických informací na úrovni EU ve statistických oblastech, na které se navrhovaný akt vztahuje. Vlastní sběr údajů mohou mezitím provádět členské státy. Unie proto může v této oblasti přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak stanoví článek 5 Smlouvy o Evropské unii. •Proporcionalita Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:

zajistí kvalitu a srovnatelnost evropských zemědělských statistik sbíraných na základě výběrových souborů při použití stejných zásad napříč členskými státy. Obdobně zajistí, aby evropské zemědělské statistiky zůstaly relevantní a byly přizpůsobeny tak, aby odpovídaly potřebám uživatelů. Nařízením se tvorba statistik nákladově zefektivní a zároveň se zohlední specifičnost systémů jednotlivých členských států. Stávající právní předpisy Unie týkající se zemědělské statistiky se rozvíjí od 50. let minulého století. Hodnocení Evropského systému zemědělské statistiky (EASS) ukázalo, že společný rámec pro sběr, zpracování a šíření statistických údajů v oblasti zemědělství může zvýšit efektivnost (náklady/přínosy) a účinnost a přispět k řešení zjištěných problémů týkajících se kvality. Očekává se, že nařízení sníží finanční a administrativní zátěž pro respondenty, národní, regionální a místní orgány, podniky a širokou veřejnost. Dosáhne se toho zejména prostřednictvím: standardizace pojmů a metod, odstranění duplicity, snížení frekvence předávání údajů v některých oblastech a širší využití kombinace různých zdrojů, jímž se doplní statistické zjišťování. V souladu se zásadou proporcionality se navrhované nařízení omezuje na míru nezbytně nutnou k dosažení svého cíle a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné. •Volba nástroje Navrhované nástroje: nařízení. Vzhledem k cílům a obsahu návrhu je nejvhodnějším nástrojem nařízení. Významné společné politiky EU, jako je SZP, ze své podstaty závisí na porovnatelných, harmonizovaných a vysoce kvalitních zemědělských statistikách na evropské úrovni. Ty lze nejlépe zajistit prostřednictvím nařízení, která jsou přímo použitelná ve všech členských státech a nevyžadují prvotní provedení ve vnitrostátním právu. Umožňují sběr údajů ve stejné míře podrobnosti ve všech členských státech a stanoví uplatňování společných norem, definic a metodik. To zajišťuje účinnou a včasnou tvorbu vysoce kvalitních srovnatelných statistik pro potřeby politik EU. Směrnice by nebyly schopny zajistit srovnatelnou úroveň žádoucí harmonizace, neboť kvalita údajů by závisela na rozhodnutích 28 různých zákonodárců. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Ačkoli byla tato iniciativa zahájena před přijetím nových pokynů pro zlepšování právní úpravy (COM(2015) 215), bylo provedeno hodnocení stávající situace na základě již dostupných informací a dokumentace. Jednu z hlavních součástí celého procesu tvořil navíc standardní systém Eurostatu pro hodnocení stávajících právních předpisů. •Konzultace se zúčastněnými stranami Vývoj, tvorbu a šíření evropské zemědělské statistiky zajišťuje Eurostat prostřednictvím úzké, koordinované a pravidelné spolupráce v rámci Evropského statistického systému, která staví na dlouhodobém partnerství Eurostatu a národních statistických úřadů, jakož i všech ostatních příslušných orgánů. Hlavními kategoriemi zúčastněných stran evropské zemědělské statistiky jsou tvůrci údajů (národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány jakož i Eurostat), respondenti (zemědělci, zemědělské organizace a podniky) a uživatelé (veřejné a soukromé subjekty s rozhodovací pravomocí, zejména další generální ředitelství Komise, výzkumní pracovníci a novináři). Byly s nimi provedeny rozsáhlé konzultace o problémech a žádoucích změnách stávající situace, jejich potřebách a prioritách, pokud jde o údaje, možných politických opatřeních k řešení problémů, dopadech navrhovaných opatření a o konkrétním formulování strategie, jak ukazuje následující přehled. Hlavní platformou pro tyto konzultace byly zasedání a semináře Stálého výboru pro zemědělskou statistiku (CPSA) a jeho nástupce Skupiny ředitelů pro zemědělskou statistiku (DGAS) (pro ředitele zemědělských statistik národních statistických úřadů, mezinárodní organizace, zemědělské organizace, respondenty, uživatele údajů a další), zasedání Výboru pro ESS (pro generální ředitele NSÚ) a pravidelné konzultace a slyšení (pro GŘ Komise). Přehled konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se strategie zemědělské statistiky 2020 Konzultace o problémech a změnách Konzultace o potřebách a prioritách Konzultace o možnostech a dopadech Tvůrci zasedání Výboru pro ESS v květnu 2014 zasedání a semináře CPSA od roku 2009 zasedání DGAS v červenci 2015 a zasedání Výboru pro ESS v listopadu 2015 Respondenti semináře CPSA od roku 2009 otevřená veřejná konzultace srpen–listopad 2015 Uživatelé otevřená veřejná konzultace srpen–listopad 2015

písemné konzultace a slyšení od roku 2014 Otevřená veřejná konzultace probíhala v období od srpna do listopadu 2015 a podrobné výsledky jsou uvedeny ve zvláštní zprávě. Hlavní výsledky výše uvedených konzultací, které tvoří jádro strategie zemědělské statistiky 2020 a následně tohoto nařízení, jsou tři: Stávající právní předpisy Unie týkající se zemědělské statistiky dostatečně nevyhovují novým a vznikajícím potřebám údajů, protože jejich poskytování není součástí legislativních aktů a tyto akty nejsou dostatečně pružné a integrované, aby mohly na nové potřeby včas reagovat. Nařízení (ES) č. 1166/2008, které je ústřední součástí stávajícího obecného EASS, navíc přestane poskytovat statistické údaje počínaje rokem 2018. Tyto nové potřeby údajů přinesl především nový vývoj v oblasti zemědělství, revidované právní předpisy a měnící se politické priority, zejména v rámci nedávno reformované SZP.

Sběr údajů není harmonizovaný a soudržný, protože vyvstávají potřeby nových údajů, právní předpisy se po mnoho let vypracovávaly odděleně a v různých oblastech zemědělské statistiky se používají částečně odlišné definice a koncepce. Zátěž související s poskytováním údajů se považuje za příliš vysokou, protože potřeby údajů narůstají, sběr údajů není harmonizovaný a zdroje na úrovni Unie a členských států se nadále zmenšují. Potvrdilo se, že tato zátěž ohrožuje jak sběr údajů, tak jejich kvalitu. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Eurostat vedl o návrhu rozsáhlé diskuse s národními statistickými úřady. Zřídil pracovní skupiny, zvláštní skupiny a skupiny ředitelů, které se pravidelně setkávaly a návrh projednávaly. Návrh byl rovněž předložen Výboru pro Evropský statistický systém zřízenému nařízením (ES) č. 223/2009. •Posouzení dopadů S tímto návrhem se předkládá posouzení dopadů. V něm se poukazuje na aktuální problémy, předkládá se několik možností politiky, které by bylo možné použít pro řešení těchto problémů, a posuzuje se sociální a hospodářský dopad každé z těchto možností. Výbor pro kontrolu regulace vydal v březnu 2016 k posouzení dopadů kladné stanovisko. Při posouzení dopadů byly zjištěny tři hlavní faktory, které jsou příčinou problémů v oblasti EASS: 1)nové a nově vznikající potřeby údajů nejsou dostatečně uspokojeny; 2)sběr údajů není dostatečně harmonizovaný a soudržný; 3)zátěž související s poskytováním údajů se pokládá za příliš vysokou. Ze způsobů řešení zjištěných problémů se posuzovaly tyto možnosti. Možnost Popis 1. Základní scénář – žádná opatření ze strany Unie ve věci strukturálních údajů týkajících se zemědělství Nepřijme-li Unie žádné opatření, skončila by platnost nařízení (ES) č. 1166/2008 a sběr strukturálních údajů v oblasti zemědělství by zůstal v pravomoci členských států. Ostatní právní předpisy týkající se zemědělské statistiky by zůstaly zachovány tak, jak je tomu v současné době, ale s nižší zárukou kvality, neboť k aktualizaci registrů zemědělských podniků, které se používají pro stratifikaci při výběrových šetřeních, se často používá zemědělské sčítání. 2. Prodloužení platnosti nařízení (ES) č. 1166/2008 Obnovení platnosti nařízení (ES) č. 1166/2008, která skončí v roce 2018. To by znamenalo, že by stávající systém používaný od roku 1966 pokračoval, aniž by zahrnul změny. Ostatní právní předpisy týkající se zemědělské statistiky by zůstaly zachovány a trvala by stávající situace. 3. Jednotný právní rámec pro všechny zemědělské statistiky Vytvoření zcela nového právního rámce Unie pro všechny zemědělské statistiky. Všechny právní předpisy týkající se zemědělské statistiky by byly sloučeny do jediného rámcového nařízení. 4. Dvoustupňová integrace zemědělské statistiky Dvoustupňová integrace zemědělské statistiky by zaručila pokračování a modernizaci strukturální statistiky týkající se zemědělství. Postupně by byla zavedena dvě nová rámcová nařízení: nařízení o integrované zemědělské statistice a další rámcové nařízení o statistice zemědělských vstupů a výstupů. Po důkladném posouzení dopadů různých možností se dospělo k následujícím závěrům: Možnost 1 – „základní scénář“ představuje nejhorší výsledky téměř ve všech aspektech, a to zejména z dlouhodobého hlediska, protože potřeby týkající se údajů a omezených zdrojů budou ještě naléhavější. Možnost 2 – „prodloužení“ nabízí pouze omezený přínos v krátkodobém horizontu a vážně narušuje fungování EASS v dlouhodobém horizontu v důsledku toho, že prodloužené postupy budou stále zastaralejší a zdlouhavější. Možnost 3 – „jedno rámcové nařízení“ a možnost 4 „dvoustupňová integrace“ sice vyžadují určité počáteční investice a nová nařízení EU, nabízejí však nejlepší vyhlídky na dosažení výše uvedených cílů nákladově efektivním způsobem, představují relativně nejnižší riziko, mají největší pozitivní nepřímé dopady a nejlépe vyhovují požadavkům zúčastněných stran. Splňují rovněž cíle iniciativy REFIT spočívající v aktualizaci právních předpisů Unie s cílem zvýšit poměr nákladů a přínosů a snížit zátěž pro malé a střední podniky (MSP). Možnost 4 má rovněž další výhody, neboť představuje nižší riziko z hlediska načasování v rámci legislativního procesu (nové nařízení o zemědělském sčítání musí totiž Rada a Parlament přijmout nejpozději do konce roku 2018) a je poněkud pružnější vzhledem ke své méně komplikované právní struktuře. Eurostat proto upřednostňuje možnost 4 před možností 3. Hlavní zúčastněné strany EASS, tj. Komise jakožto uživatel údajů, NSÚ a jiné vnitrostátní orgány jakožto tvůrci údajů a zemědělci jakožto respondenti rovněž dávají přednost možnosti 4. •Účelnost a zjednodušování právních předpisů Cílem návrhu, pokud jde o program REFIT, je co nejlépe využít poskytnuté informace, aby bylo možné reagovat na stávající i budoucí potřeby týkající se evropské zemědělské statistiky a aby se omezilo zatížení respondentů. Uvedených cílů se dosáhne zahrnutím různých sběrů evropských statistických údajů, na které se v současné době vztahují samostatná nařízení, do jednoho rámce.

Podrobnosti o snížení nákladů pro tvůrce a poskytovatele údajů, jež bylo vypočítáno na základě modelových scénářů, lze nalézt v posouzení dopadů (oddíl 5 „Analýza dopadů“ a příloha IV: „Metodika analýzy dopadů“). Cílem návrhu je snížit zátěž pro mikropodniky a pro malé a střední podniky tím, že se zvýší prahové hodnoty zjišťování. Návrh podporuje interoperabilitu a možnost opětovného využití podpůrných informačních a komunikačních technologií prostřednictvím využití: stejných technických specifikací pro soubory údajů. Specifikace budou zahrnovat počet a popis proměnných, statistické klasifikace, charakteristiky statistických souborů, jednotek zjišťování a respondentů, referenční období a data a požadavky týkající se geografického pokrytí, vlastností výběrového souboru, technických aspektů práce v terénu, editace, imputace, vážení, odhadu a odhadu rozptylu, stejné standardy pro předávání, výměnu a sdílení informací mezi Eurostatem a členskými státy. Technické standardy se budou vztahovat na pojmy, procesy a produkty, včetně údajů a metadat. Odpovídá-li kvalita údajů kritériím kvality vymezeným v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009, měly by být členské státy schopny poskytovat údaje z několika zdrojů, včetně metod nebo inovativních přístupů, pokud zajistí tvorbu údajů, které jsou srovnatelné a odpovídají specifickým požadavkům podle nařízení. •Základní práva Návrh nemá žádné důsledky z hlediska ochrany základních práv. S ohledem na návrh se nejrelevantnější úvahy týkají možného dopadu na ochranu osobních údajů (pro kterou jsou práva stanovena v článku 8 Listiny základních práv EU, v článku 16 SFEU a v sekundárních právních předpisech). Žádná z vybraných možností politiky však nepředpokládá změny v ustanoveních o ochraně osobních údajů. Podle vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů EU o statistice mají ochranu údajů zaručovat národní statistické úřady. Tyto úřady mají přísná pravidla, aby mohly například zaručit důvěrnost respondentů, anonymizovat záznamy a zajistit ochranu údajů u vyplněných dotazníků. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Návrh má finanční dopad na období 2019–2020 (s možností prodloužení finančního dopadu do roku 2028 v závislosti na příštím víceletém finančním rámci). Celkem se prostředky v rámci stávajícího víceletého finančního rámce odhadují na 40 milionů EUR. Podrobné rozpočtové důsledky jsou stanoveny v legislativním finančním výkazu. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a monitorování, hodnocení a podávání zpráv Očekává se, že Evropský parlament a Rada přijmou navrhované nařízení v roce 2017 a Komise krátce na to přijme prováděcí opatření. Počítá se s tím, že členské státy zahájí poskytování údajů Komisi podle nového nařízení v roce 2022. Navrhovaný právní nástroj je součástí EASS, který bude předmětem celkového hodnocení, aby se mimo jiné posoudilo, jak je účinný a efektivní, pokud jde o dosažení cílů, a rozhodlo o tom, zda jsou zapotřebí nová opatření nebo změny. Roční sledování dodržování právních předpisů u vytvořených statistik Eurostat provádí roční hodnocení týkající se dodržování právních předpisů. Tato hodnocení zahrnují přezkum dostupnosti, kvality a včasnosti údajů a následné kroky v případě nesouladu. O členských států se v souladu s požadavky právních předpisů Unie požaduje, aby Komisi poskytly relevantní údaje v oblasti zemědělské statistiky. Tyto údaje jsou předmětem přísných lhůt pro předávání údajů, které musí být dodrženy v zájmu řádné správy, šíření a užitečnosti statistiky Unie, protože chybějící nebo neúplné údaje narušují dostupnost údajů (tj. není možné vypočítat souhrnné údaje Unie a zveřejnit údaje dle stanovených harmonogramů). Nařízení (ES) č. 223/2009, které představuje základní právní rámec pro fungování Evropského statistického systému a pro všechny odvětvové právní předpisy pro tvorbu evropské statistiky, bylo pozměněno dne 29. dubna 2015.

Vzhledem k tomu, že včasnost, dochvilnost a úplnost již představují důležité faktory pro roční posouzení souladu, aby se zajistilo včasné šíření statistických údajů z oblasti zemědělství, bude se věnovat více pozornosti těmto i dalším kvalitativním aspektům, aby se upevnila důvěra ve statistiky vytvořené ESS. Neustálé zdokonalování EASS: vymezení nových potřeb údajů a nových zdrojů údajů, zlepšování soudržnosti, snižování zátěže V současné době pořádá Eurostat každý rok slyšení s dalšími útvary Komise. Důležitým bodem pro tato slyšení je výměna informací o příslušných pracovních programech. Zajišťují formální platformu pro vymezování budoucích potřeb nových statistik i pro přezkum užitečnosti dostupných statistik. Další spolupráce s ostatními útvary Komise, NSÚ a jinými vnitrostátními orgány bude probíhat na různých hierarchických úrovních v rámci pravidelných setkání a seminářů pracovní skupiny, zasedání skupiny ředitelů, zasedání Výboru pro ESS a v rámci častých dvoustranných kontaktů. Zvláštní pozornost bude zaměřena na stanovení administrativních údajů a jiných informačních zdrojů spravovaných podle předpisů EU a na posouzení jejich vhodnosti pro tvorbu statistiky, zejména s ohledem na jejich stabilitu, přístupnost a případné přizpůsobení, aby lépe odpovídaly statistickým požadavkům. Kromě toho se budou provádět pravidelné průzkumy a analýzy s cílem určit, kde je prostor ke zlepšení evropské zemědělské statistiky a snížení administrativní zátěže, například zrušením proměnných s nízkým poměrem nákladů a přínosů. Nový flexibilnější právní rámec umožní provádět úpravy. Tyto úpravy a celkové fungování právního rámce budou monitorovány a hodnoceny zejména z hlediska výše uvedených strategických cílů. Tříleté kontrolní zprávy S cílem sledovat fungování obnoveného EASS a zajistit, že bude plnit cíle programu REFIT spočívající ve zjednodušení a snížení administrativní zátěže, se budou pravidelně vždy jednou za tři roky podávat zprávy o fungování celého systému. Hodnocení Druhou tříletou kontrolní zprávu nahradí retrospektivní hodnocení obnoveného EASS prováděné podle pokynů Komise k hodnocení. Mohlo by se také stát východiskem pro další revize právních předpisů, bude-li to považováno za nezbytné. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Navrhované nařízení se skládá z 19 článků a pěti příloh. Účelem nařízení je, jak stanoví článek 1, vytvořit rámec pro evropskou zemědělskou statistiku na úrovni zemědělských podniků a zajistit sjednocení strukturálních informací s dalšími informacemi, jako jsou výrobní metody, opatření pro rozvoj venkova, agroenvironmentální aspekty a další. Nejdůležitější definice jsou uvedeny v článku 2. Rozsah a pokrytí jsou uvedeny v článku 3. Návrh umožňuje a podporuje využívání nových forem sběru údajů a alternativních zdrojů údajů, včetně administrativních údajů a dalších zdrojů (článek 4). Statistiky, na něž se nařízení vztahuje, jsou uvedeny v článcích 5, 6 a 7 pro konkrétní referenční roky a období (článek 10). Navrhuje se svěřit Komisi pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci za účelem změny základní charakteristiky uvedené v příloze III (článek 5) omezené na soulad s administrativními registry a podrobných témat pro moduly uvedené v příloze IV (článek 8) s cílem přizpůsobit shromážděné údaje budoucím potřebám uživatelů; a vyhovět požadavkům, které uživatelé vznesli v rámci zjišťování ad hoc (článek 9). Komisi by měla být rovněž svěřena pravomoc přijímat prováděcí opatření týkající se technických specifikací potřebných pro soubory údajů (článek 8) a podávání zpráv o kvalitě (článek 11). Požadavky týkající se podávání zpráv o kvalitě jsou v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009, které poskytuje referenční rámec a vyžaduje od členských států, aby dodržovaly statistické zásady a kritéria kvality vymezená v uvedeném nařízení. Údaje musí být předány v předem stanovených lhůtách (článek 12). Návrh nařízení zahrnuje ustanovení pro finanční podporu členským státům (články 13 a 14) na: splnění požadavků na údaje a vypracování metodik s cílem zvýšit kvalitu, snížit náklady nebo obojí a snížit administrativní zátěž spojenou se sběrem údajů a tvorbou integrované zemědělské statistiky, náklady spojené se sběrem údajů, sběr údajů ad hoc. Nařízení kromě toho obsahuje požadovaná právní ustanovení týkající se ochrany finančních zájmů Unie (článek 15) a výkonu přenesení pravomoci (článek 16).

Poslední články se týkají postupu projednávání ve výboru (článek 17) a zrušení dvou stávajících nařízení, která budou plně nahrazena tímto nařízením (článek 18). Pět příloh stanoví podrobné informace ohledně koeficientů pro velké dobytčí jednotky, seznamu fyzických prahových hodnot, seznamu charakteristik pro základní strukturální údaje, charakteristik, které musí být zahrnuty v modulech, a požadavků týkajících se přesnosti. 2016/0389 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o integrované zemědělské statistice a o zrušení nařízení (ES) č. 1166/20081 a (EU) č. 1337/2011 (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 338 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 zřizuje rámec pro evropskou statistiku o struktuře zemědělských podniků do roku 2016. Nařízení (ES) č. 1166/2008 by mělo být následně zrušeno. (2)Program evropských statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků, který se v Unii provádí od roku 1966, by měl pokračovat, aby umožňoval zkoumání tendencí v oblasti struktury zemědělských podniků na úrovni Unie a zajišťoval statistickou znalostní základnu nezbytnou pro koncipování, provádění, monitorování a hodnocení politik, zejména společné zemědělské politiky a politik v oblasti životního prostředí, přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování. (3)Mezinárodní hodnocení zemědělské statistiky vedlo Organizaci pro výživu a zemědělství (FAO) k zavedení globální strategie pro zlepšení statistik v oblasti zemědělství a venkova, kterou v roce 2010 schválila Statistická komise (UNSC). Evropská zemědělská statistika by se měla tam, kde je to vhodné, řídit doporučeními globální strategie pro zlepšení statistik v oblasti zemědělství a venkova, stejně jako doporučeními světového programu FAO pro zemědělské sčítání v roce 2020. (4)Pro následující desetiletí by měl být stanoven víceúčelový program zjišťování o zemědělských podnicích, který poskytne rámec pro harmonizované, srovnatelné a soudržné statistiky. (5)Strategie pro zemědělskou statistiku pro rok 2020 a další období, kterou zavedl Výbor pro Evropský statistický systém (Výbor pro ESS) v listopadu 2015, předpokládá přijetí dvou rámcových nařízení zahrnujících veškeré aspekty zemědělské statistiky, s výjimkou hospodářských účtů pro zemědělství. Toto nařízení o integrované zemědělské statistice je jedním z uvedených rámcových nařízení.

(6)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1337/2011 by se mělo integrovat s informacemi o struktuře zemědělských podniků od roku 2023 pro účely harmonizace a srovnatelnosti informací o struktuře zemědělských podniků a s cílem uspokojit potřeby společné organizace trhů a zejména odvětví ovoce a vína. Nařízení (EU) č. 1337/2011 by mělo být následně zrušeno. (7)Srovnatelné statistiky ze všech členských států týkající se struktury zemědělských podniků jsou důležité k určování vývoje společné zemědělské politiky. Proto by se pro charakteristiky statistických zjišťování měly v co největší míře používat standardní klasifikace a společné definice. (8)Za účelem aktualizace základních registrů zemědělských podniků a ostatních informací nezbytných ke stratifikaci výběrových šetření je třeba alespoň jednou za deset let provést sčítání zemědělských podniků v Unii. Poslední sčítání se konalo v roce 2009/2010. (9)Aby se zamezilo zbytečné zátěži zemědělských podniků a vnitrostátních správních orgánů, měly by se zavést prahové hodnoty, které vyloučí nerelevantní statistické jednotky ze základních subjektů, za které se má shromažďovat statistika. (10)Do zemědělské statistiky by se měly zahrnout celé oblasti využívané k zemědělské výrobě, včetně půdy používané několika zemědělskými podniky, protože se uplatňují společná práva. (11)Aby se snížilo zatížení respondentů, měly by mít národní statistické úřady (NSÚ) a jiné vnitrostátní orgány přístup k administrativním údajům, pokud jsou tyto údaje nezbytné pro vývoj, tvorbu a šíření evropské statistiky. (12)V zájmu flexibility Evropského systému zemědělské statistiky a zjednodušení a modernizace zemědělské statistiky by měly být proměnné, které je třeba shromažďovat, přiřazeny do různých skupin sběru (základní údaje a moduly) s různou periodicitou či reprezentativností nebo obojím. (13)Sběr informací o využití živin a vody a o metodách zemědělské výroby uplatňovaných v zemědělských podnicích by se měl zlepšit tak, aby se zajistily dodatečné statistické údaje potřebné k vypracování agroenvironmentální politiky a zlepšila se kvalita agroenvironmentálních ukazatelů. (14)Pro georeferenční informace o podnicích by se měl jako společný referenční rámec použit standardní systém evropské geografické souřadnicové sítě v souladu s přílohou I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES. (15)Komise musí respektovat důvěrnost údajů předávaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009. Nezbytná ochrana důvěrnosti údajů by se kromě jiných prostředků měla zajistit omezením použití údajů o poloze pro prostorovou analýzu informací a vhodnou agregací při zveřejňování statistik. Z tohoto důvodu by se měl vypracovat harmonizovaný přístup na ochranu důvěrnosti údajů a kvality pro jejich šíření. (16)Veškeré zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení podléhá směrnici 95/46/ES a jejím vnitrostátním prováděcím předpisům a/nebo nařízení č. 45/2001, podle daného případu. (17)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 zavádí statistickou klasifikaci ekonomických činností v Evropské unii, na kterou se v tomto nařízení odkazuje pro účely vymezení relevantního souboru zemědělských podniků. (18)V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 by měly být územní jednotky definovány podle klasifikace územních statistických jednotek (NUTS). (19)Pro účely provedení zjišťování by se od členských států i od Unie měly vyžadovat finanční prostředky po dobu několika let. Mělo by se proto přijmout ustanovení o grantu Unie na podporu tohoto programu zjišťování prostřednictvím Evropského zemědělského záručního fondu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1306/2013. (20)Toto nařízení stanoví finanční krytí pro dobu trvání příslušného víceletého finančního rámce (VFR), které představuje základní referenční hodnotu pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení. Nařízení obsahuje ustanovení pro sestavení rozpočtu pro další zjišťování v rámci následného finančního rámce. (21)Jelikož cíle tohoto nařízení, jímž je systematická tvorba evropské statistiky týkající se zemědělských podniků v Unii, nelze uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, ale z důvodu konzistentnosti a srovnatelnosti jej lze lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec nezbytný pro dosažení tohoto cíle. (22)Nařízení (ES) č. 223/2009 zajišťuje referenční rámec pro evropskou statistiku a požaduje od členských států, aby dodržovaly statistické zásady a kritéria kvality stanovené v daném nařízení. Pro posuzování a zlepšování kvality evropských statistik a pro související komunikaci mají zásadní význam zprávy o kvalitě. Výbor pro ESS schválil normu ESS pro strukturu zpráv o kvalitě v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009. Tato norma by měla přispět k harmonizaci podávání zpráv o kvalitě podle tohoto nařízení. (23)V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo provedeno posouzení dopadů s cílem zaměřit program zjišťování zavedený tímto nařízením na zajištění efektivnosti při dosahování cílů a zohlednit rozpočtová omezení již ve fázi návrhu programu zjišťování. (24)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o upřesnění popisu charakteristik uvedených v příloze III a technických prvků údajů, které mají být poskytnuty, vymezení informací, které mají být poskytnuty v jednotlivých případech, jakož i o podobu a obsah zpráv o kvalitě. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011. (25)Za účelem zohlednění vznikající potřeby údajů vyplývající zejména z nového vývoje v oblasti zemědělství, revidované legislativy a měnících se politických priorit by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny podrobných témat uvedených v příloze IV. Za účelem zajištění srovnatelnosti a usnadnění využívání dalších zdrojů údajů by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny charakteristik uvedených v příloze III. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci své přípravné činnosti vedla příslušné konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by měly Evropský parlament a Rada obdržet veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají systematicky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

(26)Návrh byl konzultován s evropským inspektorem ochrany údajů. (27)Návrh byl konzultován s Výborem pro Evropský statistický systém, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět Toto nařízení stanoví rámec pro evropskou statistiku na úrovni zemědělských podniků a zajistí integraci informací o struktuře s informacemi o metodách výroby, opatřeních pro rozvoj venkova, agroenvironmentálních aspektech a dalšími souvisejícími informacemi. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: a)„zemědělským podnikem“ („hospodářstvím“) technicky i ekonomicky samostatná jednotka, která podléhá jednotnému řízení a provádí hospodářské činnosti v zemědělství v souladu s nařízením (ES) č. 1893/2006, které patří do skupin A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 nebo „udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu“ skupiny A01.6 v rámci hospodářského území Evropské unie jako hlavní nebo vedlejší činnost; Z činností třídy 01.49 jsou zahrnuty pouze činnosti „chov polodomestikovaných či ostatních živých zvířat“ (s výjimkou chovu hmyzu) a „chov včel a výroba medu a včelího vosku“; b)„jednotkou veřejných pozemků‘ jednotka půdy, na kterou se vztahují práva pro veřejné pozemky a kterou využívá několik zemědělských podniků k zemědělské výrobě, ale není jim přidělena; c) „regionem“ územní jednotka klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) vymezená podle nařízení (ES) č. 1059/2003; d) „velkou dobytčí jednotkou“ standardní měřicí jednotka, umožňující sdružení různých kategorií hospodářských zvířat za účelem jejich srovnávání; koeficienty pro stanovení velkých dobytčích jednotek pro jednotlivé kategorie hospodářských zvířat, jsou uvedeny v příloze I; e) „referenčním rokem zjišťování“ kalendářní rok, na který se vztahují referenční období; f) „zelinářskou zahradou“ plochy využívané pro výrobu potravin určených pro vlastní spotřebu. Článek 3 Rozsah působnosti 1.Údaje požadované tímto nařízením se vztahují na 98 % celkově zemědělsky využívané půdy (ZVP) (kromě zelinářských zahrad) a 98 % velkých dobytčích jednotek daného členského státu. 2.Za účelem splnění těchto požadavků poskytnou členské státy reprezentativní údaje o zemědělských podnicích a jednotkách veřejných pozemků, které splňují alespoň jednu z fyzických prahových hodnot uvedených v příloze II týkající se výměry zemědělské půdy nebo počtu zvířat.

3.Ve výjimečných případech, pokud opora hlavního zjišťování uvedená v odstavci 2 představuje více než 98 % zemědělské výroby podle standardního výstupu v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014, mohou členské státy po předchozím schválení Komisí (Eurostatem) stanovit vyšší fyzické nebo odpovídající ekonomické prahové hodnoty s cílem omezit oporu zjišťování za předpokladu, že se dosáhne 98 % pokrytí celkové využívané zemědělské půdy (kromě zelinářských zahrad) a 98 % velkých dobytčích jednotek členských států. 4.Pokud opora hlavního zjišťování uvedená v odstavci 2 nepředstavuje 98 % využívané zemědělské půdy a 98 % velkých dobytčích jednotek, rozšíří členské státy oporu zavedením nižších prahových hodnot, než jsou ty, které jsou uvedeny v odstavci 2, nebo zavedením dodatečných prahových hodnot, nebo obojím. Článek 4 Zdroje údajů 1.Za účelem získání údajů podle tohoto nařízení provádějí členské státy statistická zjišťování. 2.Členské státy mohou využít informace z integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013, systému identifikace a registrace skotu zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000[] a systému identifikace a evidence ovcí a koz zřízeného nařízením Rady (ES) č. 21/2004, registru vinic prováděného v souladu s článkem 145 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a registru hospodářských subjektů ekologického zemědělství zřízeného na základě nařízení Rady (ES) č. 834/2007 za předpokladu, že jsou informace přinejmenším stejné kvality jako informace získané statistickým zjišťováním. Členské státy mohou rovněž využít administrativní zdroje související s konkrétními opatřeními pro rozvoj venkova. 3.Členské státy jsou oprávněny použít jiné zdroje informací než ty, které jsou uvedeny v odstavci 2, k poskytnutí údajů, pokud jsou tyto údaje přinejmenším stejné kvality jako informace získané statistickým zjišťováním. Rozhodne-li se některý členský stát použít jiné zdroje, informuje Komisi (Eurostat) během roku, který předchází referenčnímu roku zjišťování, a poskytne podrobnosti o kvalitě údajů z tohoto zdroje a o metodách získávání údajů, které mají být použity. 4.Vnitrostátní orgány odpovědné za plnění požadavků tohoto nařízení mají právo na okamžitý a bezplatný přístup k údajům a jejich využívání, včetně jednotlivých údajů o zemědělských podnicích a osobních údajů o jejich vlastnících, které jsou obsaženy v administrativních spisech vedených na území daného státu podle článku 17a nařízení (ES) č. 223/2009. Vnitrostátní orgány a vlastníci administrativních záznamů zavedou potřebné mechanismy spolupráce. Článek 5 Základní strukturální údaje 1.Členské státy shromáždí a poskytnou základní strukturální údaje uvedené v příloze III (dále jen „základní údaje“) týkající se zemědělských podniků uvedených v čl. 3 odst. 2 a 3 za referenční roky zjišťování 2020, 2023 a 2026. Sběr základních údajů za referenční rok zjišťování 2020 se provede formou cenzu. 2.Sběr základních údajů za referenční roky zjišťování 2023 a 2026 může být proveden formou výběrových šetření. V tomto případě členské státy zajistí, aby vážené výsledky zjišťování byly statisticky reprezentativní za zemědělské podniky v každém regionu a aby splňovaly požadavky na přesnost stanovené v příloze V. 3.Pokud má charakteristika uvedená v příloze III v členském státě nízkou nebo nulovou prevalenci, může být ze sběru údajů vyloučena za předpokladu, že dotčený členský stát poskytující informace její vyloučení řádně odůvodní Komisi (Eurostatu) během kalendářního roku předcházejícího referenčnímu roku zjišťování. 4.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, pokud jde o stanovení popisů charakteristik uvedených v příloze III. 5.Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 2 nejpozději do [Úřad pro publikace: vložte prosím přesné datum: vstup tohoto nařízení v platnost +6 měsíců nebo dne 31. prosince 2018, podle toho, co nastane později] za referenční rok zjišťování 2020, nejpozději do 31. prosince 2021 za referenční rok zjišťování 2023 a nejpozději do 31. prosince 2024 za referenční rok zjišťování 2026. 6.Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16, pokud jde o změny informací uvedených v příloze III v případě, že to je nezbytné pro účely harmonizace se zdroji údajů, které jsou uvedené v čl. 4 odst. 2, pro roky 2023 a 2026. Komise při výkonu své pravomoci zajistí, aby tyto akty v přenesené pravomoci pouze nahradily charakteristiky uvedené v příloze III, které již nelze přímo získat z uvedených zdrojů údajů. Dále zajistí, aby tyto akty v přenesené pravomoci nepředstavovaly výraznou dodatečnou zátěž nebo náklady pro členské státy nebo respondenty a aby bylo změněno maximálně 10 % (zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo) charakteristik uvedených v příloze III. 7.Tyto akty v přenesené pravomoci se přijmou nejpozději do 30. září 2021 pro referenční rok zjišťování 2023 a do 30. září 2024 pro referenční rok zjišťování 2026. Článek 6 Rozšíření opory 1.Členské státy, které v souladu s čl. 3 odst. 4 rozšíří opora zjišťování, poskytnou základní údaje o zemědělských podnicích zahrnuté v rozšíření dané opory za referenční rok zjišťování 2020, přičemž zahrnou informace uvedené v příloze III.

2.Údaje o zemědělských podnicích v rozšířené opoře lze shromažďovat prováděním výběrového šetření. V tomto případě členské státy zajistí, aby vážené výsledky zjišťování byly statisticky reprezentativní za zemědělské podniky v každém regionu a aby splňovaly požadavky na přesnost stanovené v příloze V. Článek 7 Údaje v rámci modulu 1.Členské státy sbírají a poskytují údaje v rámci modulů (dále jen „moduly“) na základě témat a podrobných témat uvedených v příloze IV pro následující referenční roky zjišťování: a) modul „Pracovní síla a další výdělečné činnosti“ pro roky 2020, 2023 a 2026; b) modul „Rozvoj venkova“ pro roky 2020, 2023 a 2026; c) modul „Ustájení zvířat a hospodaření se statkovými hnojivy“ pro roky 2020 a 2026; d) modul „Zavlažování“ pro rok 2023; e) modul „Postupy hospodaření s půdou“ pro rok 2023; f) modul „Stroje a zařízení“ pro rok 2023; g) modul „Sad“ pro rok 2023; h) modul „Vinice“ pro rok 2026. 2.Rozsah těchto sběrů údajů zahrnuje zemědělské podniky uvedené v čl. 3 odst. 2 a čl. 3 odst. 3. 3.Moduly mohou být shromážděny prostřednictvím výběrového šetření. V tomto případě členské státy zajistí, aby vážené výsledky zjišťování byly statisticky reprezentativní za zemědělské podniky v každém regionu a aby splňovaly požadavky na přesnost stanovené v příloze V. 4.Moduly musí být sbírány na základě souborů zemědělských podniků, u nichž se provádí zjišťování základních údajů za stejný referenční rok. V každém případě se ke každému záznamu poskytujícímu informace o modulech přiloží základní údaje uvedené v příloze III. 5.Členské státy, které mají méně než 1 000 hektarů jakékoli jednotlivé plodiny podle podrobných témat modulu „Sad“ v příloze IV a jejichž produkce je kompletně nebo převážně určena pro trh, jsou zproštěny provádění modulu „Sad“ pro danou plodinu. 6.Členské státy, které mají méně než 1 000 hektarů vinic osázených révou vinnou s hrozny pro výrobu vína a jejichž produkce je kompletně nebo převážně určena pro trh, jsou zproštěny provádění modulu „Vinice“. 7.Členské státy, které mají méně než 2 % zavlažovatelné plochy využívané zemědělské půdy a nemají žádné regiony úrovně NUTS 2 s alespoň 5 % zavlažovatelné plochy využívané zemědělské půdy, jsou zproštěny provádění modulu „Zavlažování“. 8.Členské státy informují Komisi (Eurostat) o případech uvedených v odstavcích 5, 6 a 7 do konce měsíce června roku předcházejícího příslušnému referenčnímu roku zjišťování. 9.Pokud má určitá charakteristika v členském státě nízkou nebo nulovou prevalenci, může být ze sběru údajů vyloučena za předpokladu, že dotčený členský stát poskytující informace její vyloučení řádně odůvodní Komisi (Eurostatu) během kalendářního roku předcházejícího referenčnímu roku zjišťování.

Článek 8 Technické specifikace týkající se údajů v rámci modulů 1.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty za účelem specifikace těchto technických prvků údajů, které mají být poskytnuty pro každý modul a odpovídající téma a podrobné téma uvedené v příloze IV: a) seznam charakteristik a příslušných měrných jednotek, b) popisy charakteristik. 2.Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 2 nejpozději do [Úřad pro publikace: vložte prosím přesné datum: vstup tohoto nařízení v platnost +6 měsíců nebo dne 31. prosince 2018, podle toho, co nastane později] pro referenční rok zjišťování 2020, nejpozději do 31. prosince 2021 pro referenční rok zjišťování 2023 a nejpozději do 31. prosince 2024 pro referenční rok zjišťování 2026. 3.Pro roky 2023 a 2026 je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16, pokud jde o změny podrobných témat uvedených v příloze IV. Při výkonu svých pravomocí Komise zajistí, aby takové akty v přenesené pravomoci nepředstavovaly výraznou dodatečnou zátěž nebo náklady na členské státy či na respondenty a aby bylo změněno u každého modulu prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci maximálně 25 % (zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo) podrobných témat uvedených v příloze IV. 4.Tyto akty v přenesené pravomoci se přijmou nejpozději do 30. září 2021 pro referenční rok zjišťování 2023 a do 30. září 2024 pro referenční rok zjišťování 2026. Článek 9 Údaje ad hoc 1.Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, pokud jde o stanovení informací, které mají být poskytnuty na bázi ad hoc, tím, že poskytne: a) seznam charakteristik nepřesahující 40 proměnných, které mají být předány Komisi (Eurostatu) a příslušných měrných jednotek; b) popisy charakteristik; c) požadavky na přesnost; d) referenční rok zjišťování; e) referenční období; f) možné zdroje údajů a další metodologické aspekty; g) lhůty pro předávání. 2.Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 2 nejpozději 12 měsíců před začátkem referenčního roku zjišťování. Článek 10

Referenční období Shromážděné informace se týkají jednoho referenčního roku, který je společný všem členským státům, a odkazují na stav ve stanoveném časovém rámci takto: a) V případě charakteristik týkajících se zemědělské půdy: i) hlavní využití půdy odkazuje na referenční rok zjišťování; ii) každý členský stát stanoví v rámci referenčního roku zjišťování jeden referenční den k identifikaci pozemků. b) V případě charakteristik týkajících se zavlažování a postupů hospodaření s půdou je referenčním obdobím období 12 měsíců končící v referenčním roce zjišťování. Toto období stanoví každý členský stát za účelem zahrnutí příslušných výrobních cyklů. c) V případě charakteristik týkajících se hospodářských zvířat, ustájení zvířat a hospodaření se statkovými hnojivy stanoví každý členský stát společný referenční den v rámci referenčního roku zjišťování. Charakteristiky týkající se hospodaření se statkovými hnojivy odkazují na období 12 měsíců, které končí k uvedenému datu. d) V případě charakteristik týkajících se pracovní síly stanoví každý členský stát období 12 měsíců končící v referenční den v rámci referenčního roku zjišťování. e) V případě charakteristik týkajících se opatření pro rozvoj venkova prováděných v jednotlivých zemědělských podnicích je referenčním obdobím tříleté období končící dnem 31. prosince referenčního roku zjišťování. f) V případě všech ostatních charakteristik stanoví každý členský stát společný referenční den v rámci referenčního roku zjišťování. Článek 11 Kvalita 1.Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality předávaných údajů a metadat. 2.Pro účely tohoto nařízení se použijí kritéria kvality vymezená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009. 3.Komise (Eurostat) posuzuje kvalitu předaných údajů a metadat. 4.Za tímto účelem členské státy předávají za každý referenční rok zjišťování, na který se vztahuje toto nařízení, zprávu o kvalitě popisující statistický proces a zejména: a) kritéria kvality uvedená v odstavci 2; b) kritéria pro začlenění a vyloučení použitá za účelem splnění požadavků na pokrytí uvedených v tomto nařízení; c) organizaci a použitou metodiku; d) oporu výběru pro zjišťování; e) úrovně přesnosti, jichž bylo dosaženo při výběrových šetřeních; f) referenční období v souladu s článkem 10;

g) informace o kvalitě z jiných zdrojů údajů, než jsou použitá statistická zjišťování; h) informace týkající se ověřování údajů provedeného členským státem před předáním souboru údajů Komisi (Eurostatu). Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí akty, v nichž stanoví formu a obsah zpráv o kvalitě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 2. 5.Členské státy informují Komisi (Eurostat) co nejdříve o všech relevantních informacích nebo změnách ohledně provádění tohoto nařízení, které by mohly ovlivnit kvalitu předávaných údajů. 6.Na žádost Komise (Eurostatu) členské státy poskytnou dodatečné informace nezbytné pro hodnocení kvality statistických informací. Článek 12 Předávání údajů a metadat 1.V případě referenčního roku zjišťování 2020 předají členské státy ověřené základní údaje a moduly a zprávu o kvalitě Komisi (Eurostatu) do 15 měsíců od skončení referenčního roku zjišťování. 2.V případě referenčních roků zjišťování 2023 a 2026 předají členské státy Komisi (Eurostatu) ověřené základní údaje, modul týkající se pracovní síly a další výdělečné činnosti a zprávu o kvalitě do 9 měsíců od skončení referenčního roku zjišťování. Údaje pro ostatní moduly a související metadata se předávají do 12 měsíců od skončení referenčního roku zjišťování. 3.Údaje předávané Komisi (Eurostatu) jsou na úrovni jednotlivých zemědělských podniků. Údaje modulů a údaje ad hoc se propojí se základními údaji uvedenými v příloze III na úrovni jednotlivých podniků za stejné referenční období. Poskytnuté záznamy musí zahrnovat faktory extrapolace. 4.Členské státy předávají údaje a metadata prostřednictvím technického formátu stanoveného Komisí (Eurostatem). Údaje a metadata se předávají Komisi (Eurostatu) prostřednictvím služeb jednotného kontaktního místa. Článek 13 Příspěvek Unie 1.Unie může pro účely provádění tohoto nařízení poskytovat národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům ve smyslu čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 granty na: a) rozvoj a provádění požadavků na údaje, nebo obojí; b) vývoj metodik s cílem zvýšit kvalitu nebo snížit náklady a administrativní zátěž související se sběrem údajů a tvorbou integrované zemědělské statistiky, nebo obojí. 2.Členské státy mohou obdržet granty od Unie na pokrytí nákladů spojených se sběrem údajů uvedených v článcích 5, 6 a 7, a to v rámci finančního krytí stanoveného v článku 14. 3.Finanční příspěvek Unie nesmí překročit 75 % způsobilých nákladů, přičemž tento příspěvek je omezen maximálními částkami uvedenými v odstavcích 4 a 5. 4.Pokud jde o souhrnné náklady na sběr základních údajů a modulů v roce 2020, omezí se finanční příspěvek Unie na níže uvedené maximální částky: a) pro Lucembursko a Maltu po 50 000 EUR;

b) pro Chorvatsko, Irsko, Litvu a Rakousko po 1 000 000 EUR; c) pro Bulharsko, Maďarsko, Německo, Portugalsko a Spojené království po 2 000 000 EUR; d) pro Francii, Řecko a Španělsko po 3 000 000 EUR; e) pro Itálii, Polsko a Rumunsko po 4 000 000 EUR; f) pro všechny ostatní členské státy po 300 000 EUR. 5.Pokud jde o sběr základních údajů a modulů v letech 2023 a 2026, maximální částky stanovené v odstavci 4 se sníží o 50 %, s výhradou ustanovení podle víceletého finančního rámce na období po roce 2020. 6.Pokud jde o sběr údajů ad hoc uvedený v článku 9, může Unie poskytovat granty národním statistickým úřadům a jiným vnitrostátním orgánům uvedeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 na pokrytí nákladů provádění sběru údajů ad hoc. Uvedený finanční příspěvek Unie nepřesáhne 90 % způsobilých nákladů. 7. Finanční příspěvek Unie se poskytuje z Evropského zemědělského záručního fondu podle čl. 4 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1306/2013. Článek 14 Finanční krytí 1.Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu sběru údajů za referenční rok zjišťování 2020, včetně prostředků na řízení, údržbu a rozvoj databází používaných v Komisi na zpracování údajů dodaných členskými státy podle ustanovení tohoto nařízení, činí 40 000 000 EUR na období 2018–2020, na které se vztahuje víceletý finanční rámec 2014–2020. 2.Poté, co vstoupí v platnost víceletý finanční rámec po roce 2020, stanoví rozpočtový a normotvorný orgán na návrh Komise částku pro období po roce 2020. Článek 15 Ochrana finančních zájmů Unie 1.Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. 2.Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto programu přímo nebo nepřímo obdrželi finanční prostředky Unie. 3.Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření včetně kontrol a inspekcí u hospodářských provozovatelů přímo či nepřímo dotčených takovým financování v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou nebo rozhodnutím o udělení grantu či smlouvou financovanou, přímo či nepřímo, v rámci tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. 4.Dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a grantové dohody a rozhodnutí o grantu vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění takových auditů, kontrol na místě a inspekcí. 5.Pokud je provádění akce zajišťováno externě nebo dále delegováno, a to zcela nebo zčásti, nebo pokud vyžaduje zadání veřejné zakázky nebo udělení finanční podpory třetí straně, smlouva, grantová dohoda nebo rozhodnutí o udělení grantu zahrnuje závazek smluvního partnera nebo příjemce uložit zapojené třetí straně výslovnou akceptaci uvedených pravomocí Komise, Účetního dvora a úřadu OLAF. 6.Odstavce 4 a 5 se použijí, aniž jsou dotčena ustanovení odstavců 1, 2 a 3.

Článek 16 Výkon přenesené pravomoci 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 6 a v čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu neurčitou od [Úřad pro publikace: vložte přesné datum vstupu tohoto nařízení v platnost]. 3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 6 a čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. 5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 6.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 6 nebo čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 17 Postup projednávání ve výboru 1.Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 18 Zrušení 1.Nařízení (EU) č. 1337/2011 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2022. 2.Nařízení (ES) č. 1166/2008 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2019. 3.Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení. Článek 19 Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3.Povaha návrhu/podnětu 1.4.Cíle 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad 1.7.Předpokládaný způsob(y) řízení 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2.Systém řízení a kontroly 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky

3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5.Příspěvky třetích stran 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu Nařízení Evropského parlamentu a Rady o integrované zemědělské statistice a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o statistických zjišťováních o struktuře zemědělských podniků a o statistickém zjišťování o metodách zemědělské výroby a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2011 ze dne 13. prosince 2011 o evropské statistice trvalých kultur 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 3403 — Tvorba evropské statistiky 1.3.Povaha návrhu/podnětu ◻ Návrh/podnět se týká nové akce ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci ◻ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce X Návrh/podnět se týká akce přesměrované na novou akci 1.4.Cíle 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise, které jsou předmětem návrhu/podnětu

Harmonizované a srovnatelné statistické údaje o struktuře zemědělských podniků přispějí k dosažení priority 4 („Lepší a spravedlivější vnitřní trh a posílená průmyslová základna“) z deseti hlavních priorit Komise, ale také přispějí k dosažení alespoň těchto dalších priorit: 1 („Nový impulz pro zaměstnanost, růst a investice“), 3 („Vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu“) a 9 („Silnější celosvětový aktér“). 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl č. Pracovní program Komise na rok 2016 iniciativy REFIT č. 26 – balíček týkající se statistiky Příslušné aktivity ABM/ABB 3403 — Tvorba evropské statistiky 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měly mít na příjemce / cílové skupiny. Cílem návrhu je zajistit další finanční podporu pro členské státy při sběru údajů o struktuře zemědělských podniků na základě stanovení finančního krytí na období 2019–2020 (s možností prodloužení do roku 2028 podle nového víceletého finančního rámce). V reakci na změny v celosvětovém zemědělství, jako je globalizace a změna klimatu a následné změny ve společné zemědělské politice (SZP) a dalších politikách EU týkajících zemědělství, které vedou se vzniku nových potřeb údajů, a s cílem snížit nesoulad mezi zemědělskými statistickými údaji, jakož i zátěž spojenou se shromažďováním údajů, si tato iniciativa klade za cíl vytvořit nové právní předpisy pro sběr strukturálních statistických údajů na úrovni zemědělských podniků. Kvalitní údaje srovnatelné pro všechny členské státy EU jsou důležité pro koncipování, provádění, monitorování a vyhodnocování priorit EU, jako je společná zemědělská politika a související politiky, které disponují téměř 40 % celkového rozpočtu EU. Právní předpisy v oblasti statistiky jsou především správní předpisy, které mají dopad hlavně na uživatele údajů (tj. jiné útvary Komise), tvůrce údajů (národní statistické úřady) a respondenty (zemědělce) a mají jen omezené přímé ekonomické, sociální a environmentální dopady. Hlavní přímé náklady pro zúčastněné strany se týkají přizpůsobení se novým statistickým, organizačním a technickým systémům, ale tyto náklady a zátěž by se měly ve střednědobém až dlouhodobém horizontu vrátit, neboť sníží zátěž spojenou se sběrem údajů a v řadě ohledů zajistí účinnější a úspornější postupy. Finanční příspěvek EU na sběr vnitrostátních statistických údajů o zemědělství by měl v novém systému pokračovat na úrovni a v poměru srovnatelnými se stávající situací a vnitrostátní výdaje by také měly být na podobné úrovni jako dnes. Zcela provedená opatření ke snížení zátěže a nákladů, jakož i předpokládaný pokles počtu zemědělských podniků (na základě zjištěné tendence), mohou vést ke snížení rozpočtových potřeb na sběr údajů. 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. K přezkumu této politiky budou sloužit roční hodnocení souladu, průběžné výměny informací se zúčastněnými stranami ke zlepšení Evropského systému zemědělské statistiky (EASS) a kontrolní zprávy vypracovávané jednou za tři roky na základě několika klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů. 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Zjišťování o struktuře zemědělských podniků (zemědělské sčítání v roce 2020 a výběrová šetření v letech 2023 a 2026) je upraveno a částečně financováno navrhovaným nařízením. 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU Harmonizované politiky EU, jako je SZP, vyžadují ipso facto vysoce kvalitní údaje srovnatelné napříč všemi členskými státy, aby mohla být jednotlivá politická opatření zaměřena co nejúčinnějším, nejefektnějším a nejspravedlivějším způsobem. To lze zajistit pouze společným a koordinovaným opatřením v rámci Evropského statistického systému (ESS). To je obzvláště důležité pro politiku, která disponuje téměř 40 % celkového rozpočtu EU, jeho největším jednotlivým přídělem. 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Zjišťování o struktuře zemědělských podniků se v rámci EU provádí od roku 1966/1967 a nadále je základním kamenem evropské zemědělské statistiky. Jeho právní základ je však třeba aktualizovat, aby vyhovoval potřebám řešení výše uvedených úkolů a hlavních problémů zjištěných při hodnocení ex post stávajícího EASS. Jedná se o tyto záležitosti: 1. Současné zemědělské statistiky v dostatečné míře neslouží novým a vznikajícím potřebám údajů.

2. EASS není dostatečně pružný a nereaguje na nově vyvstávající potřeby dostatečně rychle. 3. Sběr údajů není v uspokojivé míře harmonizovaný a soudržný. 4. Statistiky by se mohly tvořit efektivněji. 5. Zátěž spojená s poskytováním údajů je vnímána jako vysoká. 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji Navrhované nařízení je součástí strategie pro zemědělskou statistiku Eurostatu pro období do roku 2020 a na další období a mělo by sestávat ze dvou rámcových nařízení: integrovaná zemědělská statistika a statistika o zemědělských vstupech a výstupech. Obě nařízení by integrovala společný rozsah, sdílela by technické a metodické dokumenty a společně by pokrývala všechny aspekty strategie pro zemědělskou statistiku. 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad X Časově omezený návrh/podnět –X Návrh/podnět v platnosti do 31. 12. 2028 –X Finanční dopad od 2019 do 2020 (s možností prodloužení finančního dopadu do roku 2028 v závislosti na příštím víceletém finančním rámci). ◻ Časově neomezený návrh/podnět –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, –poté plné fungování. 1.7.Předpokládaný způsob(y) řízení X Přímé řízení Komisí –X prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie; –◻ prostřednictvím výkonných agentur ◻ Sdílené řízení s členskými státy ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;

–◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte); –◻ EIB a Evropský investiční fond; –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení; –◻ veřejnoprávní subjekty; –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky; –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky; –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Příjemci grantu musí předat shromážděné údaje a příslušné zprávy o kvalitě. 2.2.Systém řízení a kontroly 2.2.1.Zjištěná rizika Potenciální problémy s kvalitou údajů a včasností. 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly Technické a metodické dokumenty a pokyny, které mají být sděleny členským státům předem. Bude se sledovat dodržování lhůt. Při každém zjišťování budou přezkoumány zprávy o kvalitě. 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb Kontroly nebudou mít žádné dodatečné náklady, neboť je budou provádět úředníci Komise v rámci svých obvyklých povinností. Jejich přínosem bude vyšší kvalita a srovnatelnost údajů. Očekávaná míra rizika výskytu chyb je nízká, jelikož sběr údajů v oblasti zemědělské statistiky se v těsné spolupráci s členskými státy provádí od 50. let minulého století. Přizpůsobení technických nebo jiných systémů zjišťování by mohlo vést k mírnému zvýšení rizika výskytu chyb v krátkodobém horizontu, avšak očekává se, že ve střednědobém až dlouhodobém horizontu poklesne toto riziko na průměr.

2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Kromě uplatňování všech regulačních kontrolních mechanismů bude Eurostat uplatňovat strategii boje proti podvodům a sladí ji s obecnými opatřeními Komise pro boj proti podvodům. Tím se zajistí, že bude přístup k řízení rizika podvodů nastaven tak, aby určoval oblasti rizika vzniku podvodů a adekvátní reakce. V případě potřeby budou zřízeny skupiny pro vytváření sítí a adekvátní informační nástroje věnované analyzování případů podvodů. Eurostat vymezil kontrolní strategii, která doplňuje realizaci výdajů. Opatření a nástroje uvedené v této strategii se v plném rozsahu vztahují na navrhované nařízení. Cílem snižování složitosti, uplatňování hospodárných postupů sledování a provádění kontrol ex ante a ex post založených na riziku bude snížit pravděpodobnost podvodů a přispět k jejich prevenci. Součástí kontrolní strategie jsou zvláštní opatření na zvyšování povědomí a příslušná odborná příprava zaměřená na prevenci podvodů. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky Stávající rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek Číslo[…]

[Okruh…………] RP/NRP. zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení 2 05 08 02

„Studie struktury zemědělských podniků“ RP NE NE NE NE Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová položka Druh

výdaje Příspěvek Číslo[…]

[Okruh…………] RP/NRP. zemí ESVO kandidátských zemí třetích zemí ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení Žádné ANO/NE ANO/NE ANO/NE ANO/NE 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Okruh víceletého finančního

rámce 2 05 08 02 „Studie struktury zemědělských podniků“ GŘ: AGRI Rok

2019 Rok

2020 CELKEM • Operační prostředky Číslo rozpočtové položky 05 08 02 Závazky (1) 39,000 1,000 40,000 Platby (2) 19,200 0,900 20,100 Číslo rozpočtové položky Závazky (1a) Platby (2 a) Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy Číslo rozpočtové položky (3) Prostředky CELKEM

pro GŘ AGRI Závazky =1+1a +3 39,000 1,000 40,000 Platby =2+2a +3 19,200 0,900 20,100





• Operační prostředky CELKEM Závazky (4) 39,000 1,000 40,000 Platby (5) 19,200 0,900 20,100 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM (6) Prostředky CELKEM

na OKRUH 2

víceletého finančního rámce Závazky =4+ 6 39,000 1,000 40,000 Platby =5+ 6 19,200 0,900 20,100 Má-li Návrh/podnět dopad na více okruhů: • Operační prostředky CELKEM Závazky (4) Platby (5) • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM (6) Prostředky CELKEM

na OKRUH 1 až 4

víceletého finančního rámce

(referenční částka) Závazky =4+ 6 Platby =5+ 6







Okruh víceletého finančního

rámce 5 „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) GŘ: ESTAT 29 01 •Lidské zdroje 0,549 0,549 1,098 •Ostatní správní výdaje 0,045 0,030 0,075 GŘ ESTAT CELKEM Prostředky 0,594 0,579 1,173 Prostředky CELKEM

na OKRUH 5

víceletého finančního rámce (Závazky celkem = platby celkem) 0,594 0,579 1,173 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) 2019 2020 CELKEM Prostředky CELKEM

na OKRUH 1 až 5

víceletého finančního rámce Závazky 39,594 1,579 40,573 Platby 19,794 1,479 21,273

3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. –X Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ⇩ 2019 2020 VÝSTUPY Druh Průměrné náklady Ne Náklady Ne Náklady Celkový počet Náklady celkem SPECIFICKÝ CÍL č. 1… – Výstup Databáze 0,600 1,000 1 600 – Výstup Mikrodata o zemědělských podnicích 38,400 0 38,400 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 39,000 1,000 40,000 NÁKLADY CELKEM 39,000 1,000 40,000 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.1.Shrnutí –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy. –X Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa) 2019 2020 CELKEM OKRUH 5

víceletého finančního rámce Lidské zdroje 0,549 0,549 1,098 Ostatní správní výdaje 0,045 0,030 0,075 Mezisoučet za OKRUH 5

víceletého finančního rámce 0,594 0,579 1,173 Mimo OKRUH 5

víceletého finančního rámce Lidské zdroje Ostatní výdaje

správní povahy Mezisoučet

mimo OKRUH 5

víceletého finančního rámce CELKEM 0,594 0,579 1,173

Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. . 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů –◻ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. –X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky 2019 2020 •Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) 29 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) 4.1 4.1 XX 01 01 02 (při delegacích) XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) •Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE) XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) XX 01 04 yy – v ústředí – při delegacích XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) 10 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v přímém výzkumu) Jiné rozpočtové položky (upřesněte) CELKEM 4.1 4.1 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci – řízení grantů souvisejících s podnětem – validace údajů – podpora a metodická práce – analýza zpráv – šíření údajů Externí zaměstnanci 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem –X Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem. –◻ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky. Žádné –◻ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.