SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU

Roční účetní závěrka Evropské unie za rok 2020

(2021/C 436/01)

OBSAH

PŘEDMLUVA 2

HLAVNÍ UDÁLOSTI ROZPOČTOVÉHO ROKU 3

OSVĚDČENÍ KE KONSOLIDOVANÉ ÚČETNÍ ZÁVĚRCE 33

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY A PŘÍLOHY 34

ROZVAHA 35

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 36

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 37

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 38

PŘÍLOHY K FINANČNÍM VÝKAZŮM 39

ZPRÁVY O PLNĚNÍ ROZPOČTU A PŘÍLOHA 130

GLOSÁŘ 200

SEZNAM ZKRATEK 204

PŘEDMLUVA

Rok 2020 byl podle všech měřítek výjimečný: tváří v tvář hospodářským a politickým problémům způsobeným koronavirovou pandemií musela Evropská unie reagovat pomocí bezprecedentních řešení a bezprecedentní rychlostí. Evropská komise pracovala na všech frontách s cílem zachraňovat životy a živobytí, podporovat vnitrostátní systémy zdravotní péče a podniky a podpořit oživení a odolnost. Mobilizovali jsme všechny prostředky, které máme k dispozici, abychom pomohli členským státům koordinovat jejich vnitrostátní reakce a poskytli pomoc těm z nich, které byly krizí zasaženy nejvíce, a to za pomoci nástrojů, jako je investiční iniciativa pro reakci na koronavirus nebo nástroj SURE (podpora na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci). V rámci nástroje SURE byla již v roce 2020 vyplacena postiženým členským státům částka ve výši 39,5 miliardy EUR z celkové částky 100 miliard EUR k řešení náhlého nárůstu veřejných výdajů na zachování zaměstnanosti. V roce 2021 následovaly další významné platby.

Během boje proti pandemii Evropská unie nicméně splnila své politické cíle se zaměřením na mladé lidi, zaměstnanost a růst, jakož i na změnu klimatu. Téměř polovinu prostředků přidělených na závazky představovala opatření na podporu hospodářského růstu a zmenšení ekonomických rozdílů mezi regiony. Z prostředků EU byla vynaložena částka 29,7 miliardy EUR pro méně rozvinuté regiony a částka 16,4 miliardy EUR na výzkum a inovace v rámci programu Horizont 2020. Kromě toho rozpočet EU na rok 2020 pomohl zemědělství a venkovským oblastem v rámci Evropského zemědělského záručního fondu a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, a to celkovými závazky ve výši 59 miliard EUR. Rozpočet na rok 2020 byl závěrečným rozpočtem současného víceletého finančního rámce s plněním rozpočtu v celkové výši 181,7 miliardy EUR v přijatých závazcích, což představuje přidanou hodnotu pro všechny Evropany.

A konečně byl rok 2020 rovněž rokem dohody o dlouhodobém rozpočtu EU na období 2021–2027 ve výši 1,074 bilionu EUR (v cenách roku 2018), který byl navýšen o 750 miliard EUR prostřednictvím NextGenerationEU, dočasného nástroje na podporu oživení a pro řízení přechodu k udržitelnější a digitálnější Evropě.

Představuji Vám účetní závěrku Evropské unie za rok 2020. Podává kompletní přehled o financích EU a o plnění rozpočtu EU v minulém roce a také o podmíněných závazcích, finančních příslibech a dalších závazcích, jež Unie přijala. Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie patří do tzv. integrovaného balíčku finančních zpráv a zpráv o odpovědnosti Komise a tvoří nedílnou součást vysoce rozvinutého systému finanční odpovědnosti.

Johannes HAHN komisař pro rozpočet a lidské zdroje

HLAVNÍ UDÁLOSTI ROZPOČTOVÉHO ROKU

Cílem analýzy finančních výkazů, která byla vypracována na základě zásad uvedených v Pokynech k doporučeným postupům 2 „Finanční výkazy – diskuse a analýza“ vydaných Radou pro mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor, je pomoci čtenářům pochopit, jak se provozní, finanční a investiční činnosti EU odrážejí v různých prvcích konsolidovaných účetních závěrek EU. Informace uvedené v tomto oddíle nebyly předmětem auditu. Upozorňujeme, že vzhledem k zaokrouhlování částek na miliony eur se může stát, že součty některých finančních údajů v níže uvedených tabulkách nemusí přesně odpovídat.

OBSAH

1. HLAVNÍ ÚDAJE 2020 4

2. REAKCE NA KORONAVIRUS 5

2.1. Shrnutí reakce EU na koronavirus 5

2.2. Iniciativy v oblasti reakce v rámci víceletého finančního rámce (VFR) na období 2014–2020 a nástroje SURE 7

3. DLOUHODOBÝ ROZPOČET EU NA OBDOBÍ 2021–2027 A NÁSTROJ NEXT GENERATION EU 11

4. ODCHOD SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ Z EVROPSKÉ UNIE 13

4.1. Souvislosti 13

4.2. Podíl Spojeného království 14

4.3. Roční účetní závěrka EU: Částky splatné ze strany Spojeného království a ve prospěch Spojeného království podle dohody o vystoupení 14

5. SHRNUTÍ PLNĚNÍ ROZPOČTU 17

6. FINANČNÍ NÁSTROJE A ROZPOČTOVÉ ZÁRUKY 18

6.1. Finanční nástroje financované z rozpočtu EU 18

6.2. Finanční aktiva držená v záručních fondech pro potřeby rozpočtových záruk 18

6.3. Úvěry a související výpůjčky na programy finanční pomoci 19

6.4. Podmíněné rozpočtové závazky pro programy finanční pomoci 23

7. ANALÝZA ÚČETNÍCH VÝKAZŮ 24

7.1. PŘÍJMY 24

7.2. NÁKLADY 25

7.3. AKTIVA 26

7.4. PASIVA 27

8. POLITICKÝ A FINANČNÍ RÁMEC, SPRÁVA A ODPOVĚDNOST EU 28

8.1. POLITICKÝ A FINANČNÍ RÁMEC 29

8.2. SPRÁVA A ODPOVĚDNOST 30

1. HLAVNÍ ÚDAJE 2020

Rozpočet EU v roce 2020 – čerpání prostředků na závazky

Na plnění cílů politiky EU bylo vynaloženo 181,7 mld. EUR: ⇨ viz zprávy o plnění rozpočtu a vysvětlivky, tabulka 4.2





Reakce EU na koronavirus SURE – částky poskytnuté v roce 2020 Nástroj schváleno v mld. EUR Členský stát poskytnuto v mld. EUR NextGenerationEU 750 Itálie 27,4 SURE* 100 Španělsko 21,3 Makrofinanční pomoc 3,0 Polsko 11,2 Nástroj pro mimořádnou podporu 2,7 Belgie 7,8 Mechanismus civilní ochrany Unie 0,3 Portugalsko 5,9 Celkem 856,0 Rumunsko 4,1 Řecko 2,7 Ostatní 9,9 *z toho 39,5 mld. EUR vyplaceno v roce 2020 Celkem poskytnuto v roce 2020 90,3 ⇨ viz body 2.2 a 3 ⇨ viz bod 2.2.6

Konsolidované finanční výkazy

Konsolidované finanční výkazy EU zahrnují více než 50 subjektů (včetně Evropského parlamentu, Rady, Komise a agentur EU). Evropská komise je nejvýznamnějším subjektem, na který připadá 98 % celkových aktiv konsolidované účetní závěrky.

Účetní závěrka EU se sestavuje podle nejpřísnějších dostupných standardů – mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS). Dodržování těchto standardů zajišťuje, že účetní závěrka poskytuje občanům relevantní, spolehlivé, srovnatelné a srozumitelné finanční informace. Poskytuje informace o finanční situaci EU (rozvaha), jakož i podrobné vysvětlení jejích aktiv, závazků, finančních závazků a povinností. Rovněž ukazuje, jak byl plněn rozpočet EU v průběhu roku.

v miliardách EUR 2020 2019 AKTIVA Finanční aktiva 113,1 71,2 Předběžné financování 62,7 51,4 Pohledávky 74,5 24,0 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 16,7 19,7 Pozemky, budovy a zařízení a ostatní aktiva 13,0 12,6 Celkem 280,0 178,9 PASIVA Zaměstnanecké požitky po skončení pracovního poměru 116,0 97,7 Finanční závazky 95,0 54,5 Závazky 32,4 27,2 Výdaje příštích období 64,6 67,2 Ostatní závazky 5,4 4,8 Celkem 313,5 251,5 ČISTÁ AKTIVA Rezervní fondy 5,1 5,0 Částky k vyžádání od členských států (38,5 ) (77,6 ) Celkem (33,4 ) (72,5 ) ⇨ viz Analýza finančních výkazů, bod 7

2. REAKCE NA KORONAVIRUS

2.1 SHRNUTÍ REAKCE EU NA KORONAVIRUS

Od vypuknutí pandemie COVID-19 přijala Evropská komise rozhodná opatření k posílení odvětví veřejného zdraví a zmírnění socioekonomického dopadu v Evropské unii. Na základě víceletého finančního rámce (VFR) na období 2014–2020 mobilizovala Evropská komise veškeré prostředky, které má k dispozici, aby pomohla členským státům koordinovat jejich vnitrostátní reakce, a poskytovala objektivní informace o šíření viru a účinném úsilí o jeho omezení.

Harmonogram přijatých opatření (1)

— 2. dubna Reakce na koronavirus: Evropská komise mobilizuje každé euro na ochranu životů a živobytí — 14. dubna 2,7 miliardy EUR z rozpočtu EU na podporu zdravotnictví — 16. dubna Předsedkyně Ursula von der Leyenová: „Evropský rozpočet se stane základním kamenem zotavení Evropy“ — 22. dubna Balíček finanční pomoci ve výši 3 miliard EUR pro deset zemí procesu rozšíření a zemí evropského sousedství — 27. května Chvíle pro Evropu: představen rozsáhlý plán na podporu oživení Evropy ve výši 2,4 bilionu EUR, který má za cíl nápravu škod a přípravu na příští generaci — 4. června Evropská komise přislíbila 300 milionů EUR Alianci pro vakcíny — 21. července Evropští lídři dosáhli dohody o plánu na podporu oživení a dlouhodobém evropském rozpočtu na období 2021–2027 — 25. srpna Evropská komise navrhla poskytnout v rámci nástroje SURE finanční podporu ve výši 87,3 miliardy EUR pro 16 členských států — 17. září Evropská komise představila další kroky Nástroje pro oživení a odolnost v hodnotě 672,5 miliardy EUR — 22. září Evropská komise vítá dokončení záručního systému pro nástroj SURE ve výši 100 miliard EUR — 7. října Evropská komise vydává dluhopisy EU SURE v hodnotě až 100 miliard EUR jako sociální dluhopisy — 27. října Evropská komise vyplatila Itálii, Španělsku a Polsku první splátky z nástroje SURE ve výši 17 miliard EUR — 10. listopadu Evropská komise uvítala dohodu o dlouhodobém rozpočtu EU ve výši 1,8 bilionu EUR a o nástroji NextGenerationEU – tento balíček by měl pomoci vybudovat ekologičtější, digitálnější a odolnější Evropu — 17. listopadu Evropská komise vyplatila v rámci nástroje SURE 14 miliard EUR devíti členským státům — 1. prosince Evropská komise vyplatila pěti členským státům 8,5 miliardy EUR v rámci nástroje SURE s cílem pomoci udržet pracovní místa — 17. prosince Evropská komise uvítala přijetí dlouhodobého rozpočtu EU na období 2021–2027

2.2 INICIATIVY V OBLASTI REAKCE V RÁMCI VÍCELETÉHO FINANČNÍHO RÁMCE (VFR) NA OBDOBÍ 2014–2020 A NÁSTROJE SURE

Zásahy Evropské unie v rámci VFR na období 2014–2020 za účelem boje proti pandemii COVID-19 sahaly od okamžitých opatření, jako je financování urgentních zdravotnických potřeb a zvýšení zásob zdravotnických prostředků, po zavedení větší flexibility, pokud jde o využívání finanční podpory z evropských strukturálních a investičních fondů, a poskytování půjček za výhodných podmínek jak členským státům, tak partnerským zemím procesu rozšíření a evropského sousedství. Celková přímá podpora z rozpočtu EU činila v roce 2020 přibližně 70 miliard EUR. Zahrnuje závazky, které bylo možné přesměrovat na opatření související s pandemií COVID-19, z nichž 66 miliard EUR pocházelo z přerozdělení a změny priorit v rámci stávajících programů a 4 miliardy EUR z navýšení rozpočtu. Hlavní iniciativy jsou podrobněji vysvětleny níže.

2.2.1 Aktivace nástroje pro mimořádnou podporu

Vzhledem k hloubce krize po pandemii COVID-19 a k rozsahu a povaze potřeb, které si vyžádaly podporu z rozpočtu EU, aktivovala EU znovu na období dvou let nástroj pro mimořádnou podporu za účelem financování výdajů nezbytných pro řešení pandemie COVID-19, a to v období od 1. února 2020 do 31. ledna 2022 (viz nařízení Rady (EU) 2016/369) (2). Za účelem dosažení tohoto cíle byl rozpočet na rok 2020 upraven (3). S ohledem na převod prostředků DEC 13/2020, který byl schválen dne 24. července 2020, byly nástroji pro mimořádnou podporu přiděleny pro rok 2020 prostředky na závazky ve výši 2,7 miliardy EUR a prostředky na platby ve výši 2,6 miliardy EUR. Opětovná aktivace umožňuje Unii zavést opatření k prevenci a zmírnění závažných následků v jednom či více členských státech a koordinovaným způsobem řešit potřeby související s pandemií COVID-19 tím, že doplní veškerou pomoc poskytovanou v rámci jiných nástrojů EU. Nástroj je řízen centrálně Komisí a zaměřuje se na přímé zadávání zakázek a poskytování grantů, což je v některých případech doplněno akcemi prováděnými prostřednictvím partnerů, například mezinárodních organizací.

V roce 2020 podepsala Komise předběžné dohody o nákupu s řadou farmaceutických společností. Předběžné dohody o nákupu pomáhají snížit riziko spojené s investicemi výrobců do vývoje potenciálních očkovacích látek nebo mají za cíl zajistit dodávky a maximalizovat tak šance na rychlý vývoj, výrobu a zavádění bezpečných a účinných očkovacích látek a zajistit, aby k nim měli občané EU přístup. Komise jednala s farmaceutickými společnostmi jménem členských států EU, což vedlo k podpisu šesti dohod, přičemž další informativní rozhovory s dalšími výrobci očkovacích látek byly zahájeny v roce 2020 a v roce 2021 stále probíhají. První vakcína, jíž bylo dne 21. prosince 2020 uděleno podmíněné rozhodnutí o registraci, byla vyrobena společností BioNTech/Pfizer. Její distribuce začala během několika dní, právě včas u příležitosti zahájení Evropských dnů očkování 27., 28. a 29. prosince 2020. Toto povolení následovalo po kladném vědeckém doporučení založeném na důkladném posouzení bezpečnosti, účinnosti a kvality očkovací látky ze strany Evropské agentury pro léčivé přípravky a bylo schváleno členskými státy.

K 31. prosinci 2020 Komise nasmlouvala 1 965 milionů dávek (z toho 1 305 milionů fixních dávek a 660 milionů volitelných dávek).

V roce 2021 Komise nasmlouvala dalších 2 400 milionů dávek (fixních nebo volitelných). Tyto dávky však budou v plné výši uhrazeny příslušnými členskými státy, aniž by to mělo dopad na rozpočet EU.

2.2.2 Podpora výzkumu

Dne 4. května 2020 uspořádala EU a její partneři mezinárodní dárcovskou konferenci, v jejímž rámci se dárci z celého světa zavázali poskytnout 9,8 miliardy EUR na zahájení celosvětové spolupráce v oblasti výzkumu koronaviru. Patří sem i příslib Komise ve výši 1,4 miliardy EUR, z čehož 1 miliarda EUR pochází z programu Horizont 2020.

EU má ústřední roli při podpoře a koordinaci výzkumu infekčních nemocí, přičemž mezi lety 2007 až 2019 bylo investováno 4,1 miliardy EUR prostřednictvím sedmého rámcového programu a programu Horizont 2020, a to s dalšími závazky pro rok 2020 spolu s příslibem ve výši 1 miliardy EUR na výzkum koronaviru. Aktuální údaje o všech finančních prostředcích přislíbených a již mobilizovaných v rámci programu Horizont 2020 s cílem přispět k celosvětové reakci na koronavirus jsou k dispozici online. (4)

Kromě toho dne 3. března 2020 iniciativa pro inovativní léčiva (IIL) podporovaná prostřednictvím rámcového programu Evropské komise pro výzkum a inovace Horizont 2020 zveřejnila zvláštní urychlenou výzvu s názvem „Development of therapeutics and diagnostics combatting coronavirus infections“ (Vývoj terapeutických a diagnostických prostředků v boji proti nákazám koronaviry) s příspěvkem EU ve výši 45 milionů EUR, který byl následně navýšen na 72 milionů EUR.

A konečně dne 8. června 2020 přidělila Komise prostřednictvím pilotního projektu Akcelerátor Evropské rady pro inovace (ERI) téměř 166 milionů EUR 36 společnostem zřízeným pro boj proti pandemii koronaviru.

2.2.3 Další posílení mechanismu civilní ochrany Unie / rescEU

Mechanismus civilní ochrany Unie / rescEU byl jakožto doplňkový nástroj k ESI rozšířen tak, aby umožňoval rozsáhleji a rychleji vytvářet zásoby nezbytných zdrojů a koordinovat jejich distribuci po celé Evropě (viz prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/570 (5) ve znění prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2020/414 (6) a prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2020/452 (7)). Rozpočet na rok 2020 byl proto upraven tak, aby zahrnoval další 0,4 miliardy EUR v prostředcích na závazky a 0,2 miliardy EUR v prostředcích na platby.

S podporou z rozšířeného nástroje rescEU mohou členské státy nakoupit část potřebného vybavení (například terapeutické prostředky, zdravotnické prostředky, osobní ochranné prostředky, laboratorní potřeby), čímž se zvětší objem a zároveň doplní a rozšíří škála prioritních položek nakupovaných v rámci společného zadávání zakázek. Díky tomuto koordinovanému přístupu mají členské státy při vyjednávání dostupnosti a ceny zdravotnického materiálu silnější pozici.

Přímé granty v rámci rescEU poskytnou 100 % financování z rozpočtu EU, které zahrnuje plné financování rozvoje kapacit a plné financování nasazení vybavení. Zakoupené vybavení či prostředky bude spravovat jeden nebo více členských států, přičemž rozhodování zůstává na úrovni EU a nouzové dodávky se poskytují nad rámec vnitrostátních zásob. Prostředky budou k dispozici všem členským státům a budou se využívat v případě nedostatečných vnitrostátních zásob.

2.2.4 Investiční iniciativa pro reakci na koronavirus (CRII a CRII+)

Jedním z prvních opatření, která EU zavedla s cílem finančně podpořit členské státy v reakci na krizi, byla iniciativa CRII, která byla provedena nařízením Evropského parlamentu a Rady 2020/460 (8). Díky mobilizaci nevyčerpaných finančních prostředků, které již byly přiděleny členským státům EU, zvýšila tato iniciativa okamžitě likviditu rozpočtů členských států a regionů a pomohla jim využít finanční prostředky politiky soudržnosti k financování výdajů na zdravotní péči a krátkodobých pracovních programů a nabídnout malým a středním podnikům podporu provozního kapitálu. Oblast působnosti Fondu solidarity Evropské unie byla rozšířena i na závažné mimořádné události v oblasti veřejného zdraví, což členským státům umožnilo získat podporu z tohoto fondu na pomoc při řešení pandemie COVID-19.

Iniciativa CRII+, provedená nařízením Evropského parlamentu a Rady 2020/558 (9), zjednodušila od dubna rychlé využívání stávajících evropských strukturálních a investičních fondů na krizová opatření a umožnila zvýšit příspěvek EU na programy politiky soudržnosti až na 100 % v případě žádostí o platby podaných mezi 1. červencem 2020 a 30. červnem 2021.

V prosinci Komise oznámila, jakých výsledků obě iniciativy dosáhly v roce 2020. Od počátku krize EU uvolnila značné finanční prostředky na boj proti dopadům pandemie. Malé a střední podniky využily většiny dostupných finančních prostředků, tj. více než 10 miliard EUR, což jim pomohlo „udržet se nad vodou“. Prostředky ve výši 3 miliard EUR byly vyčleněny pro občany, například na sociální služby pro zranitelné skupiny a programy dočasného zaměstnávání pracovníků. V neposlední řadě byla poskytnuta částka 7 miliard EUR na podporu zdravotnictví, a to nad rámec 10,2 miliardy EUR z rozpočtu EU, které byly pro tuto oblast již vyčleněny na období 2014–2020 (upozorňujeme, že mezi skupinami příjemců dochází k určitému překrývání).

2.2.5 Pomoc poskytovaná partnerským zemím procesu rozšíření a evropského sousedství i jiným zemím

EU dosud uvolnila více než 38,5 miliardy EUR na boj proti koronaviru v celosvětovém měřítku. Přístup „tým Evropa“ spojuje zdroje EU, zdroje jejích členských států a finančních institucí, včetně Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj, a jeho cílem je podpořit partnerské země. Polovina z celkové částky v rámci reakce na koronavirovou pandemii ve výši 38,5 miliardy EUR již byla vyplacena.

Komise navíc uzavřela deset dohod o finanční záruce v hodnotě 990 milionů EUR s partnerskými finančními institucemi, které doplňují Evropský fond pro udržitelný rozvoj, finanční nástroj plánu vnějších investic. Dohody by měly vytvořit investice ve výši až 10 miliard EUR s cílem podpořit hospodářské oživení a posílit odolnost zemí sousedících s EU a afrických zemí.

Dalších 500 milionů EUR bylo přiděleno na podporu celosvětové iniciativy pro očkovací látky COVAX, jejímž cílem je poskytnout jednu miliardu dávek očkovacích látek proti koronaviru zemím s nízkými a středními příjmy v Africe, Asii, Karibiku a Tichomoří, jakož i v jižním a východním sousedství Evropy. Částku 100 milionů EUR přidělila Komise a částku 400 milionů EUR Evropská investiční banka se zárukou Evropského fondu pro udržitelný rozvoj, a to na účast zemí s nízkými a středními příjmy v rámci předběžné tržní záruky COVAX. Dne 19. února 2021 oznámila Evropská unie poskytnutí dalších 500 milionů EUR pro nástroj COVAX, přičemž Evropská komise oznámila humanitární pomoc ve výši 100 milionů EUR na podporu zahájení očkovacích kampaní v Africe.

Dne 25. května 2020 přijaly Evropský parlament a Rada rozhodnutí (EU) 2020/701 (*1) o poskytnutí makrofinanční pomoci deseti partnerským zemím procesu rozšíření a evropského sousedství s cílem poskytnout v krátkodobém horizontu prostor pro zavedení opatření pro boj s hospodářskými důsledky pandemie COVID-19, a to s maximální celkovou částkou 3 miliardy EUR ve formě úvěrů. V roce 2020 byla vyplacena první splátka v celkové výši 1,0 miliardy EUR sedmi zemím (Ukrajině, Jordánsku, Severní Makedonii, Gruzii, Kosovu, Moldavsku a Černé Hoře). Do června 2021 bylo pěti zemím vyplaceno celkem 0,6 miliardy EUR jako první splátka (Albánie, Tunisko) nebo jako druhá splátka (Severní Makedonie, Kosovo (10), Černá Hora). Dále bylo podepsáno memorandum o porozumění s Bosnou a Hercegovinou.

2.2.6 Dočasná podpora na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) v důsledku pandemie COVID-19

V rámci balíčku mimořádné podpory pro řešení ekonomického dopadu koronavirové krize přijala EU dne 19. května 2020 nařízení Rady (EU) 2020/672 (11) o zřízení nástroje SURE, který má pracovníkům pomoci udržet si během krize zaměstnání. Jedná se o dočasný nástroj, z něhož může být členským státům poskytnuto až 100 miliard EUR finanční pomoci (půjček za výhodných podmínek). Členské státy mohou žádat o finanční pomoc EU na podporu financování náhlého a významného navýšení vnitrostátních veřejných výdajů od 1. února 2020 v souvislosti s vnitrostátními režimy zkrácené pracovní doby a podobnými opatřeními, včetně opatření pro osoby samostatně výdělečně činné, nebo s některými opatřeními přijatými v oblasti zdraví v reakci na krizi, zejména na pracovištích. Aby EU mohla tuto pomoc poskytnout, je Komisi svěřena pravomoc vypůjčit si jménem Unie na kapitálových trzích nebo od finančních institucí finanční prostředky ve výši až 100 miliard EUR. Půjčky z nástroje SURE budou zajištěny rozpočtem EU a zárukami poskytnutými členskými státy podle jejich podílu na HND EU. Celková výše záruk činí 25 miliard EUR. Nástroj je časově omezen do 31. prosince 2022.

K 31. prosinci 2020 Komise navrhla finanční podporu v celkové výši 90,3 miliardy EUR pro 18 členských států, přičemž všechny tyto prostředky již schválila Rada. Většina z této částky (87,3 miliardy EUR), která je určena pro 16 členských států, již byla navržena do srpna 2020, přičemž zbývající částka ve výši 3 miliard EUR určená Maďarsku a Irsku byla navržena v říjnu, respektive listopadu 2020:

V návaznosti na první tři emise dluhopisů nástroje SURE v říjnu a listopadu 2020 vyplatila Komise 15 členským státům EU (Belgie, Chorvatsko, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko a Španělsko – viz bod 6.3) celkem 39,5 miliardy EUR.

Provádění nástroje SURE pokračovalo i v roce 2021. V únoru a březnu 2021 navrhla Komise 230 milionů EUR pro Estonsko a dalších 3,7 miliardy EUR pro Belgii, Kypr, Litvu, Lotyšsko, Maltu a Řecko, čímž zvýšila celkový objem v rámci nástroje SURE na 94,3 miliardy EUR. Tyto dodatečné částky schválila Rada v březnu a dubnu 2021. Po čtyřech dalších emisích dluhopisů v lednu, březnu a květnu 2021 vyplatila Komise dalších 50,1 miliardy EUR, což vedlo k celkové výši vyplacených prostředků ve výši 89,6 miliardy EUR.

Všechny dluhopisy vydané v rámci nástroje SURE byly výrazně nadobjednány, většina více než desetinásobně, a přilákaly řadu různých investorů z EU i mezinárodních investorů. Tato situace vedla k velmi příznivým cenovým podmínkám. Dluhopisy, které EU vydává v rámci nástroje SURE, nesou označení „sociální dluhopisy“. To dává investorům jistotu, že mobilizované finanční prostředky budou sloužit skutečně sociálnímu cíli. Získané finanční prostředky se poskytují přijímajícím členským státům ve formě úvěrů, které jim pomohou pokrýt náklady přímo související s financováním vnitrostátních režimů zkrácené pracovní doby a podobných opatření v reakci na pandemii.

3. DLOUHODOBÝ ROZPOČET EU NA OBDOBÍ 2021–2027 A NÁSTROJ NEXT GENERATION EU

V roce 2020 EU bezprecedentním způsobem reagovala na koronavirovou krizi, která zasáhla Evropu i celý svět. Jádrem této reakce je stimulační balíček v hodnotě 2,018 bilionu EUR v běžných cenách (1,8 bilionu EUR v cenách roku 2018). Sestává z dlouhodobého rozpočtu EU na období 2021–2027 ve výši 1,211 bilionu EUR (1,074 bilionu EUR v cenách roku 2018) navýšeného o 807 miliard EUR (750 miliard EUR v cenách roku 2018) prostřednictvím NextGenerationEU – dočasného nástroje k podpoře oživení. (12) Společně tyto prostředky pomohou napravit hospodářské a sociální škody způsobené koronavirovou pandemií a řídit přechod k moderní a udržitelnější Evropě.

Více než 50 % dlouhodobého rozpočtu a nástroje NextGenerationEU bude směřovat na nové priority. Peníze budou určeny na výzkum a inovace prostřednictvím programu Horizont Evropa; na spravedlivou klimatickou a digitální transformaci prostřednictvím Fondu pro spravedlivou transformaci a programu Digitální Evropa; na připravenost, oživení a odolnost prostřednictvím Nástroje pro oživení a odolnost, mechanismu civilní ochrany EU, rescEU a programu EU pro zdraví.

Celkem 30 % dlouhodobého rozpočtu a nástroje NextGenerationEU bude vynaloženo na boj proti změně klimatu, což je historicky nejvyšší podíl největšího evropského rozpočtu.

Celkem 20 % finančních prostředků z nástroje NextGenerationEU bude investováno do digitální transformace EU. Tyto finanční prostředky pomohou EU více investovat do superpočítačů, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, pokročilých digitálních dovedností a širšího využívání digitálních technologií v celé ekonomice a společnosti.

V letech 2026 a 2027 přispěje 10 % ročních výdajů v rámci dlouhodobého rozpočtu k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti.

NEXT GENERATION EU

Částky získané a vynaložené v rámci nástroje NextGenerationEU (NGEU) budou zahrnuty do roční účetní závěrky za rok 2021. První emise dluhopisů, která získala 20 miliard EUR prostřednictvím desetiletého dluhopisu splatného v roce 2031, se uskutečnila dne 15. června 2021.

S rozpočtem ve výši 806,9 miliardy EUR pomůže nástroj NextGenerationEU napravit bezprostřední hospodářské a sociální škody způsobené koronavirovou pandemií. Nástroj pomůže budovat Evropu po skončení pandemie COVID-19, která bude ekologičtější, digitálnější, odolnější a lépe přizpůsobená současným i budoucím výzvám.

Část finančních prostředků – 385,8 miliardy EUR – bude použita na poskytování půjček Unie jednotlivým členským státům. Tyto půjčky budou těmito členskými státy splaceny. Druhá část – 338,0 miliardy EUR – bude poskytnuta ve formě grantů nebo na umožnění rozpočtových záruk na podporu investic.

Ústředním prvkem nástroje NextGenerationEU je Nástroj pro oživení a odolnost – nástroj pro poskytování grantů a půjček na podporu reforem a investic v členských státech EU v celkové hodnotě 723,8 miliardy EUR. Finanční prostředky v rámci Nástroje pro oživení a odolnost budou rozdělovány podle národních plánů pro oživení a odolnost vypracovaných každým členským státem ve spolupráci s Komisí a v souladu s dohodnutým klíčem pro přidělování prostředků.

Kromě toho nástroj NextGenerationEU posílí několik stávajících programů EU:

— Soudržnost v rámci pomoci při oživení pro soudržnost a území Evropy (REACT-EU) s cílem pomoci řešit hospodářské důsledky pandemie COVID-19 v prvních letech oživení,

— Fond pro spravedlivou transformaci, aby bylo zaručeno, že přechod ke klimatické neutralitě přinese prospěch všem,

— rozvoj venkova s cílem dále podporovat zemědělce,

— program InvestEU na podporu investičního úsilí našich podniků,

— kapacity rescEU, aby byl mechanismus civilní ochrany EU schopen reagovat na mimořádné události velkého rozsahu,

— program Horizont Evropa s cílem zajistit, že EU bude schopna financovat špičkovější úroveň výzkumu.

Za účelem financování tohoto nástroje si EU bude půjčovat na trzích, přičemž záruku představuje rozpočet EU. Splácení bude probíhat v dlouhodobém horizontu do roku 2058. Tím se zamezí okamžitému tlaku na vnitrostátní finance členských států a zemím EU bude umožněno, aby zaměřily své úsilí na oživení.

4. ODCHOD SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ Z EVROPSKÉ UNIE

4.1 SOUVISLOSTI

Dne 31. ledna 2020 vystoupilo Spojené království z Evropské unie. Podmínky jeho odchodu jsou vymezeny v Dohodě o vystoupení Spojeného království z EU a Evropského společenství pro atomovou energii (13), známé rovněž jako „dohoda o vystoupení“. V rámci této dohody Spojené království souhlasilo se splněním všech finančních závazků přijatých v době, kdy bylo členem EU. Tato dohoda vstoupila v platnost dne 31. ledna 2020.

— 31. ledna 2020 Spojené království oficiálně vystoupilo z Unie a dohoda o vystoupení vstoupila v platnost — 1. února – 31. prosince 2020 Přechodné období — 31. března 2021 Podání zprávy o finančních informacích ze strany EU Spojenému království — 16. dubna 2021 EU sděluje Spojenému království částky, které mají být zaplaceny — 30. června 2021 Mají začít první platby Spojeného království podle dohody o vystoupení — 16. září 2021 EU sděluje Spojenému království částky, které mají být zaplaceny — 31. října 2021 Má začít druhé kolo plateb ze strany Spojeného království

Během přechodného období Spojené království nadále přispívalo do rozpočtu EU a mělo z něj užitek, jako by bylo členským státem. Po skončení přechodného období a v souladu s dohodou o vystoupení bude Spojené království i nadále přispívat do rozpočtu EU. Stejně tak bude Spojené království i nadále využívat programů a výdajů EU existujících před rokem 2021, jako by bylo členským státem. Spojené království rovněž obdrží určité stanovené částky, které zaplatilo do rozpočtu EU, nebo částky obdržené rozpočtem EU v souvislosti s obdobím jeho členství.

Tyto povinnosti vytvářejí pro EU závazky a pohledávky, které je třeba vypočítat a zohlednit v roční účetní závěrce EU: roční účetní závěrka za rok 2020 tyto částky vykazuje poprvé, neboť jde o rok, kdy Spojené království vystoupilo z EU.

Tato roční účetní závěrka proto obsahuje podrobné vysvětlení budoucích příspěvků Spojeného království do rozpočtu EU, jež vyžaduje dohoda o vystoupení, jakož i částek splatných Spojenému království. Příslušné částky bude Spojené království platit dlouhodobě.

Čistá částka plně respektuje tři zásady, na nichž je založeno finanční vypořádání v dohodě o vystoupení:

— žádný členský stát by neměl kvůli odchodu Spojeného království z Unie platit více nebo dostávat méně,

— Spojené království by mělo hradit svůj podíl na závazcích přijatých v době jeho členství a

— Spojené království by nemělo platit ani více, ani dříve, než kdyby zůstalo členským státem. To konkrétně znamená, že částky, které by Spojené království mělo platit, vycházejí ze skutečného výsledku rozpočtu, tj. jsou upraveny podle plnění.

V dohodě o vystoupení jsou rovněž podrobně popsány metody výpočtu různých částek, jak je vysvětleno níže.

4.2 PODÍL SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

V souladu s článkem 139 dohody o vystoupení se podíl Spojeného království na finančních závazcích vyplývajících z dohody o vystoupení vypočítá jako poměr mezi vlastními zdroji poskytnutými Spojeným královstvím v letech 2014 až 2020 a vlastními zdroji poskytnutými v tomto období všemi členskými státy a Spojeným královstvím. Zahrnuty jsou rovněž úpravy vyplývající ze započtení zůstatků DPH a HND za roky 2014 až 2019. Vypočtený podíl Spojeného království bude předmětem konečných úprav stanovených v článku 139 dohody o vystoupení v roce 2022. Podíl Spojeného království za rok 2021 se používá pro výpočty uvedené v čl. 136 odst. 3 písm. a) a c) a v článcích 140 až 147.

Podíl Spojeného království vypočtený podle článku 139 dohody o vystoupení činí 12,358072326018200 %.

4.3 ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA EU: ČÁSTKY SPLATNÉ ZE STRANY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ A VE PROSPĚCH SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ PODLE DOHODY O VYSTOUPENÍ

V dohodě o vystoupení jsou stanoveny platební závazky mezi oběma stranami, zejména v těchto oblastech:

— Vlastní zdroje (článek 136)

— Zbývající závazky (článek 140)

— Pokuty v oblasti hospodářské soutěže (článek 141)

— Závazky Unie (článek 142)

— Podmíněné finanční závazky a finanční nástroje (články 143 a 144)

— Čistá aktiva Evropského společenství uhlí a oceli (článek 145)

— Investice EU do Evropského investičního fondu, EIF (článek 146)

— Podmíněné závazky vztahující se k soudním sporům (článek 147).

V dohodě o vystoupení je rovněž stanovena metodika, jak budou tyto povinnosti každoročně řešeny – EU bude Spojenému království dvakrát ročně podávat zprávu o splatných částkách a Spojené království je bude měsíčně hradit. Zprávy budou každý rok aktualizovány na základě skutečných údajů.

Níže uvedená tabulka shrnuje částky, které Spojené království dluží EU, jakož i veškeré částky, které EU dluží Spojenému království, což vede k čisté celkové pohledávce pro EU. Všechny výpočty byly provedeny v plném souladu s dohodou o vystoupení. Tyto závazky se vztahují k minulým závazkům přijatým v době, kdy bylo Spojené království členským státem EU, a během přechodného období do 31. prosince 2020, a skončí, jakmile budou uhrazeny nebo pokud se závazek nerealizuje. Platby budou prováděny v souladu s postupem stanoveným v článku 148 dohody o vystoupení.

v miliardách EUR Článek 140 Článek 142 Ostatní 31.12.2020 Splatné ze strany Spojeného království 35,0 14,3 0,3 49,6 Splatné Spojenému království — — (2,1 ) (2,1 ) Čistá pohledávka za Spojeným královstvím 35,0 14,3 (1,8 ) 47,5 Odhadované platby od Spojeného království po roce 2021 28,2 14,3 (1,9 ) 40,6 Odhadované platby od Spojeného království v roce 2021 6,8 0,0 0,0 6,8

Celková částka sestává z následujících prvků:

Článek 136: Vlastní zdroje

Článek 136 stanoví rezervy použitelné po 31. prosinci 2020 v souvislosti s vlastními zdroji. Spojené království má právo obdržet svůj podíl na úpravách souvisejících s přebytkem z roku 2020. Podléhá rovněž veškerým úpravám vlastních zdrojů z DPH a HND, které se vztahují k rozpočtovým rokům do roku 2020 – tyto úpravy budou vypočítávány každý rok až do 31. prosince 2028. Aktualizují se rovněž opravy pro Spojené království.

Spojené království musí platit tradiční vlastní zdroje, které vybralo po 28. únoru 2021, ale které souvisejí s rokem 2020 a dřívějším obdobím. Od této částky se pak odečte jeho podíl na celkové výši tradičních vlastních zdrojů EU-27 a jeho tradičních vlastních zdrojů. Zvláštní účet pro tradiční vlastní zdroje se zcela zlikviduje k 31. prosinci 2025.

V roce 2021 má Spojené království zaplatit částku 230 milionů EUR.

Článek 140: Zbývající závazky

„Reste à liquider“ neboli „zbývající závazky“ představují celkový objem zákonných závazků, které EU přijala vůči příjemcům a v jejichž případě budou v nadcházejících letech následovat platby. Zbývající závazky jsou běžným rysem všech víceletých rozpočtů, jako je rozpočet EU.

Závazky se proto vztahují k projektům, programům, dohodám nebo smlouvám, které byly závazně přislíbeny již před 31. prosincem 2020, ale které dosud nebyly plně realizovány, přičemž platby budou ještě následovat. Některé z těchto plateb jsou určeny příjemcům ze Spojeného království.

Podle dohody o vystoupení musí Spojené království uhradit svůj podíl na zbývajících závazcích EU ke dni 31. prosince 2020, tj. ke konci přechodného období. Od celkové částky se odečítají veškeré závazky nebo jejich části, u nichž se očekává, že budou zrušeny (zrušené závazky), a částky související se závazky financovanými z účelově vázaných příjmů nebo s programy, jichž se Spojené království neúčastní (výjimky).

Další úpravy částky dlužné Spojeným královstvím podle tohoto článku se týkají čistých finančních oprav z období 2014–2020 nebo předchozích programových období a tradičních vlastních zdrojů vztahujících se k roku 2020, které byly dány k dispozici v období leden–únor 2021.

Pro výpočet podílu zbývajících závazků Spojeného království byly jako výchozí bod použity oficiální zbývající závazky k 31. prosinci 2020 (303,2 miliardy EUR – viz tabulka 4.4 v tabulkách ohledně plnění rozpočtu). Ke konci roku 2020 činil podíl Spojeného království na upravených zbývajících závazcích 36 miliard EUR – po úpravě podle prognózy zrušených závazků činila pohledávka vůči EU na konci roku 2020 částku 35 miliard EUR, ze které bude vyplaceno 6,8 miliardy EUR, a to mezi 30. červnem 2021 a 31. prosincem 2021.

Článek 141 Pokuty v oblasti hospodářské soutěže

Evropská komise přímo prosazuje pravidla hospodářské soutěže EU tím, že zajišťuje, aby všechny společnosti soutěžily rovným a spravedlivým způsobem na základě svých předností. To může vést k ukládání pokut. Když EU uloží pokuty, může je pokutovaný subjekt napadnout (prostřednictvím soudního řízení) – pokuta je konečná až po ukončení všech těchto řízení.

EU zaplatí Spojenému království každý rok jeho podíl na případných pokutách v oblasti hospodářské soutěže, o nichž Unie rozhodla před 31. prosincem 2020, jakmile se tyto pokuty stanou konečnými, tj. subjekt, kterému byla udělena pokuta, buď nepodá odvolání k Evropskému soudnímu dvoru, nebo s odvoláním neuspěje a musí pokutu zaplatit.

V roční účetní závěrce se částky splatné Spojenému království na základě pokut odečítají od celkové částky, kterou Spojené království dluží. K 31. prosinci 2020 činí odhadovaný podíl Spojeného království na nesplacených pokutách 1,8 miliardy EUR. Tato částka bude Spojenému království vracena dlouhodobě. Údaj vychází z neuzavřených případů k 31. prosinci 2020 a může se změnit, aby odrážel skutečné částky zahrnuté do rozpočtu poté, co se pokuty stanou konečnými.

Článek 142 Závazky Unie

Spojené království se zavázalo uhradit svůj podíl na závazcích Unie ke konci roku 2020 s výjimkou konkrétních závazků stanovených v dohodě o vystoupení. Spojené království proto od 31. prosince 2020 uhradí svůj podíl závazků souvisejících s EU jako zaměstnavatelem (tj. důchody a zdravotní pojištění zaměstnanců v důchodu):

1. Důchody úředníků EU: Platby důchodů zaměstnanců EU jsou hrazeny z ročního rozpočtu EU. Úředníci EU navíc po celou dobu své pracovní kariéry platí příspěvky na důchodové pojištění. Tyto příspěvky se zahrnují do rozpočtu jako příjmy, čímž se snižují příspěvky členských států potřebné k financování celkového ročního rozpočtu. Členské státy EU se zavazují, že uhradí náklady na důchody zaměstnanců EU po jejich odchodu do důchodu. V souladu s tímto závazkem bude Spojené království od června 2022 hradit svůj podíl ročních důchodů vyplácených úředníkům EU až do vyčerpání všech důchodových nároků, které zaměstnanci získali do 31. prosince 2020, což bude trvat několik desetiletí. Spojené království se může kdykoli rozhodnout vypořádat svůj závazek zaplacením pojistněmatematického závazku na konci příslušného roku, a to po dobu 5 let.

2. Důchody poslanců Evropského parlamentu, evropských komisařů, soudců Evropského soudního dvora atd.: Spojené království bude hradit svůj podíl z pojistněmatematického závazku k 31. prosinci 2020, a to po dobu 10 let počínaje říjnem 2021.

3. Společný systém zdravotního pojištění (JSIS): jedná se o systém, který pokrývá náklady na zdravotní péči zaměstnanců EU, včetně důchodců. Úředníci EU a důchodci přispívají do systému po celou dobu své pracovní kariéry a v důchodu, stejně jako EU coby zaměstnavatel. V souladu se zásadou, která rovněž platí pro důchodový systém úředníků EU, bude Spojené království hradit svůj podíl příspěvku z rozpočtu EU na pokrytí zdravotní péče pro zaměstnance v důchodu. Tyto platby, počínaje červnem 2022, budou pokračovat po dobu několika desetiletí nebo do doby, dokud nebudou všechny tyto závazky vyčerpány. Stejně jako v případě důchodů úředníků se Spojené království může rozhodnout, že neuhrazené závazky v kterémkoli okamžiku vypořádá zaplacením pojistněmatematického závazku ke konci daného roku, a to po dobu 5 let.

Závazky EU související s výše uvedenými závazky ze zaměstnaneckých požitků po skončení pracovního poměru se vypočítávají pomocí auditovaných pojistněmatematických přecenění, která vycházejí z mezinárodních standardů. Částka, kterou lze Spojenému království přiřadit k 31. prosinci 2020, činí 14,3 miliardy EUR.

V roce 2021 má Spojené království zaplatit částku 11 milionů EUR, která se týká pouze samostatných zvláštních důchodových systémů (např. u poslanců EP). Zbývající částky budou u všech režimů vypláceny v souladu s výše uvedenými ujednáními, a to počínaje rokem 2022.

Články 143/144 Finanční nástroje a rozpočtové záruky

Podle těchto článků je Spojené království odpovědné za financování podmíněných závazků EU vyplývajících z operací před datem vystoupení, pokud jde o jeho činnosti související s výpůjčkami, půjčkami a zárukami, jestliže by vznikly a jestliže by je nepokryl podíl Spojeného království ve stávajících záručních fondech. EU vrátí Spojenému království částky, kterými již Spojené království přispělo do záručních fondů a které nakonec nejsou zapotřebí.

Jedná se především o tyto částky:

— částky dlužné Spojenému království za jeho podíl na záručním fondu Evropského fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD), kam Spojené království již přispělo prostřednictvím svých rozpočtových plateb; avšak v případě, že před vystoupením nedošlo k žádným schváleným operacím, nemá Spojené království povinnost k úhradě – dlužných 93 milionů EUR bude vráceno Spojenému království v roce 2021,

— částky, které mají být zaplaceny Spojenému království v souvislosti s finančními nástroji – 46 milionů EUR,

— Spojené království je i nadále odpovědné za svůj podíl na podmíněných závazcích EU (rozpočtové záruky – EFSI, ELM, EFSM a další výpůjčky atd.), pokud se stanou splatnými. Maximální závazek Spojeného království činí na konci roku celkem 12,9 miliardy EUR – další podrobnosti viz bod 4.1 konsolidované roční účetní závěrky EU. Tyto částky nejsou ze strany Spojeného království splatné, pokud závazek nevznikne v budoucnu a nebude kryt záručním fondem. To se považuje za nepravděpodobné.

Článek 145 Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci)

Spojené království má nárok na svůj podíl na čistých aktivech Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) v likvidaci k 31. prosinci 2020 – tento podíl bude Spojenému království vyplacen během pěti let. Celková částka splatná Spojenému království činí 183 milionů EUR (37 milionů EUR má být splaceno, tj. započteno proti ostatním částkám splatným v roce 2021). To znamená, že od částek splatných ze strany Spojeného království bude každý rok v období 2021–2025 odečtena částka 37 milionů EUR.

Článek 146 Investice do EIF

Spojené království má nárok na svůj podíl na investicích, které EU uskutečnila do splaceného základního kapitálu Evropského investičního fondu (EIF), přičemž tento podíl je splatný ve stejných splátkách po dobu 5 let. Celková částka splatná Spojenému království činí 33 milionů EUR. To znamená, že od částek splatných ze strany Spojeného království bude každý rok v období 2021–2025 odečtena částka 7 milionů EUR.

Článek 147 Podmíněné závazky vztahující se k soudním sporům

Spojené království musí každý rok uhradit svůj podíl na částkách vyplacených z rozpočtu EU v souvislosti se soudními spory, které se týkají událostí, k nimž došlo před 31. prosincem 2020. Odhadovaný podíl Spojeného království na soudních sporech, u kterých budou pravděpodobně nutné budoucí platby na konci roku, činí 46 milionů EUR, avšak Spojené království je nezaplatí, dokud tyto spory nebudou vyřešeny a dokud nebude napřed provedena platba ze strany EU.

5. SHRNUTÍ PLNĚNÍ ROZPOČTU

Konečný schválený rozpočet na rok 2020 činil 173,9 miliardy EUR prostředků na závazky a 164,1 miliardy EUR prostředků na platby. Jeho plnění bylo silně ovlivněno pandemií COVID-19 a následnou krizí napříč odvětvími. Tato krize vyvolala potřebu rozhodných opatření pro posílení odvětví veřejného zdraví v EU a zmírnění socioekonomického dopadu v EU, jakož i pro poskytnutí pomoci třetím zemím. Rozpočet na rok 2020 byl posledním rozpočtem plněným v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020. Jeho plnění bylo pečlivě sledováno a aktivně řízeno, což vedlo k téměř úplnému splnění téměř všech programů.

Plnění celkových prostředků na závazky v roce 2020 činilo celkem 181,7 miliardy EUR:

— 172,9 miliardy EUR z konečného přijatého rozpočtu,

— 1,1 miliardy EUR z prostředků přenesených z roku 2019,

— 7,7 miliardy EUR z prostředků pocházejících z účelově vázaných příjmů.

Celkové platby provedené v roce 2020 činily celkem 173,3 miliardy EUR:

— 161,8 miliardy EUR z konečného přijatého rozpočtu,

— 1,6 miliardy EUR z prostředků přenesených z roku 2019,

— 9,9 miliardy EUR z prostředků pocházejících z účelově vázaných příjmů.

Všechny okruhy zaznamenaly v roce 2020 vysokou míru čerpání. Různé druhy prostředků (rozpočtové, přenesené z předchozího roku a účelově vázané příjmy) byly v roce 2020 čerpány z 97 % v případě závazků a z 94 % v případě plateb. Míra plnění bez účelově vázaných příjmů ukázala v roce 2020 čerpání v plné míře (99,5 % u prostředků na závazky a 98,5 % u prostředků na platby).

Nejvyšší část příjmů představovaly vlastní zdroje, které činily 91,9 % celkových příjmů ve výši 174,3 miliardy EUR, následované příspěvky a náhradami v souvislosti s dohodami a programy EU, které se týkají především příjmů z finančních oprav (ESIF, EZZF a EZFRV) ve výši 4,7 %.

Zbývající závazky (někdy označované jako RAL – reste à liquider), což jsou přidělené, ale dosud nevyplacené prostředky, představovaly ke konci roku 2020 částku 303,2 miliardy EUR. Vzhledem k rozdílu mezi rozpočtovými prostředky na závazky a prostředky na platby (9,8 miliardy EUR) v konečném přijatém rozpočtu a s ohledem na skutečnost, že nárůst zbývajících závazků znamená normální vývoj, očekávalo se zvýšení oproti úrovni roku 2019, neboť prostředky na závazky se každý rok zvyšují, jak předpokládá VFR. Nárůst zbývajících závazků ve srovnání s rokem 2019 činil 5,5 miliardy EUR.

Výsledek plnění rozpočtu (přebytek) se snížil z 3,2 miliardy EUR v roce 2019 na 1,8 miliardy EUR v roce 2020:

v milionech EUR 2020 2019 Příjmy za rozpočtový rok 174 306 163 918 Platby z prostředků na běžný rok (171 721 ) (157 428 ) Prostředky na platby přenesené do roku n+1 (2 086 ) (1 615 ) Zrušení nevyčerpaných prostředků přenesených z roku n–1 78 75 Vývoj účelově vázaných příjmů (B)–(A) 1 398 (1 736 ) Nevyčerpané prostředky ke konci běžného roku (A) 7 694 9 092 Nevyčerpané prostředky ke konci předchozího roku (B) 9 092 7 356 Kurzové rozdíly za rok (207) 4 Výsledek plnění rozpočtu 1 768 3 217

6. FINANČNÍ NÁSTROJE A ROZPOČTOVÉ ZÁRUKY

6.1 FINANČNÍ NÁSTROJE FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU

Tento druh plnění rozpočtu představují prostředky, které již byly vyplaceny na svěřenské účty spravované pověřenými subjekty a které jsou stále disponibilní (ve formě peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů, dluhových cenných papírů nebo investic do fondů peněžního trhu nebo společných portfolií aktiv) ke krytí záruk čerpaných v budoucnu, nebo byly investovány do vlastního kapitálu, Význam a objem finančních nástrojů financovaných z rozpočtu EU v rámci přímého nebo nepřímého řízení se v posledních letech zvyšuje. Tento základní přístup je na rozdíl od tradiční metody plnění rozpočtu prostřednictvím udělování grantů a dotací založen na tom, že za každé euro vynaložené z rozpočtu prostřednictvím finančních nástrojů obdrží konečný příjemce jako finanční podporu v důsledku pákového účinku více než 1 euro. Finanční nástroje financované z rozpočtu EU mají podobu záručních, kapitálových a úvěrových nástrojů. Očekává se, že v rámci VFR na období 2021–2027 se ve srovnání s využíváním finančních nástrojů, které jsou plně financované nebo dotované z rozpočtu EU, zvýší používání rozpočtových záruk. V rámci programu InvestEU bude konkrétně poskytnuta záruka EU ve výši 26,2 miliardy EUR skupině EIB a dalším finančním institucím na podporu různých politických cílů Unie prostřednictvím finančních a investičních operací.

6.2 FINANČNÍ AKTIVA DRŽENÁ V ZÁRUČNÍCH FONDECH PRO POTŘEBY ROZPOČTOVÝCH ZÁRUK

Tento druh plnění rozpočtu představují záruky poskytované ze strany EU protistranám, které jsou jen zčásti financované ze záručních fondů zřizovaných Komisí, a tudíž jsou pro rozpočet EU podmíněnými závazky v případě, že financování není dostatečné k pokrytí čerpání. EU poskytla skupině EIB záruky za úvěry poskytnuté mimo EU (tzv. vnější úvěrový mandát neboli ELM) a na dluhové a kapitálové operace kryté zárukou EFSI, jakož i záruky za operace, na něž se vztahuje záruka EFSD, poskytnuté skupině EIB a dalším finančním institucím.

V zájmu zmírnění dopadu, který by čerpání záruky ze strany EIB mohlo mít na rozpočet EU, zřídila EU samostatné záruční fondy financované z rozpočtu. K 31. prosinci 2020 vlastnila Komise finanční aktiva v:

— Záručním fondu pro vnější vztahy (2,8 miliardy EUR),

— Záručním fondu EFSI (8,0 miliardy EUR), a

— Záručním fondu EFSD (0,8 miliardy EUR).

Do Záručního fondu pro vnější vztahy jsou převáděny prostředky z rozpočtu EU, a to tak, aby na konci roku bylo kryto 9 % nesplacených zajištěných úvěrů, jež EIB poskytuje třetím zemím v rámci vnějšího úvěrového mandátu. K 31. prosinci 2020 pokrývají aktiva v celkové hodnotě uvedené výše expozici, jež plyne z vyplacených 20,3 miliardy EUR.

Záruční fond EFSI zahájil svou činnost v roce 2016. Změněné nařízení o EFSI (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2396 (14)) zvýšilo maximální objem záruky EU v rámci EFSI na 26 miliard EUR (z původních 16 miliard EUR) a mezní hodnota záručního fondu klesla na 35 % (z původních 50 %) celkových závazků vyplývajících ze záruky. Nyní se tedy předpokládá, že záruční fond EFSI dosáhne celkového objemu 9,1 miliardy EUR. Celkový objem aktiv tvořících záruční fond EFSI k 31. prosinci 2020 činil 8,0 miliardy EUR. Pokrývá expozici, jež plyne z vyplacených částek v objemu 18,9 miliardy EUR.

Podle nařízení o EFSD (nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1601 (15)) má být poskytnuta záruka EFSD ve výši až 1,5 miliardy EUR (dále navýšená o externí příspěvky) na podporu investic v partnerských zemích v Africe a v zemích evropského sousedství. Záruku EFSD vykazuje EU v příloze ke své konsolidované roční účetní závěrce jako podmíněný závazek (viz bod 4.1.1). K 31. prosinci 2020 bylo v účinnosti patnáct dohod o záruce EFSD s celkovým limitem krytí ve výši 1 370 milionů EUR. Záruční fond EFSD byl zřízen ke krytí záruk potenciálně čerpaných v budoucnu. Příspěvky do fondu k 31. prosinci 2020 dosáhly celkové výše 0,8 miliardy EUR. Vzhledem k tomu, že většina dohod o záruce byla uzavřena s protistranami v roce 2020, je program v počáteční fázi, kdy protistrany do konce roku 2020 podepsaly zaručené operace ve výši 438 milionů EUR.

Poté, co vstoupil v platnost VFR na období 2021–2027, byla čistá aktiva záručního fondu EFSI (16) převedena od 1. ledna 2021 do společného rezervního fondu, který drží rezervy na krytí finančních závazků vyplývajících z rozpočtových záruk a programů finanční pomoci v rámci VFR na období 2021–2027. Očekává se, že aktiva Záručního fondu EFSD a Záručního fondu pro vnější vztahy budou v průběhu roku 2021 převedena do společného rezervního fondu.

6.3 ÚVĚRY A SOUVISEJÍCÍ VÝPŮJČKY NA PROGRAMY FINANČNÍ POMOCI

Finanční podporu členským státům a třetím zemím ve formě dvoustranných úvěrů financovaných kapitálovými trhy a zaručených rozpočtem EU poskytuje Komise na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady.

V roce 2020 Komise, jednající jménem EU, provozovala čtyři hlavní programy, v jejichž rámci může poskytovat půjčky:

— pomoc v oblasti platební bilance,

— pomoc v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace (EFSM),

— makrofinanční pomoc a

— pomoc z nástroje SURE.

Kapitál potřebný pro financování úvěrů EU je obstaráván na kapitálových trzích nebo prostřednictvím finančních institucí. Výpůjční a úvěrové aktivity EU pro potřeby programů finanční pomoci probíhají mimo rozpočet EU. Jimi získané finanční prostředky se obvykle zapůjčí přijímací zemi metodou back-to-back, tj. se stejnou úrokovou sazbou, splatností a ve stejné výši. Bez ohledu na metodu back-to-back je dluhová služba v případě finančních nástrojů právním závazkem EU, což zajišťuje, že jsou všechny platby realizovány v plném rozsahu a včas. Komise zavedla postupy, které zajišťují splacení výpůjček i v případě selhání při splácení úvěrů.

Nominální výše úvěrů poskytnutých jako finanční pomoc činila ke dni 31. prosince 2020:

v miliardách EUR Poskytnuté úvěry celkem Celkem vyplaceno na konci roku Celkem splaceno na konci roku Zbývající ke konci roku SURE Belgie 7,8 2,0 — 2,0 Bulharsko 0,5 — — — Chorvatsko 1,0 0,5 — 0,5 Kypr 0,5 0,3 — 0,3 Česko 2,0 — — — Řecko 2,7 2,0 — 2,0 Maďarsko 0,5 0,2 — 0,2 Irsko 2,5 — — — Itálie 27,4 16,5 — 16,5 Lotyšsko 0,2 0,1 — 0,1 Litva 0,6 0,3 — 0,3 Malta 0,2 0,1 — 0,1 Polsko 11,2 1,0 — 1,0 Portugalsko 5,9 3,0 — 3,0 Rumunsko 4,1 3,0 — 3,0 Slovensko 0,6 0,3 — 0,3 Slovinsko 1,1 0,2 — 0,2 Španělsko 21,3 10,0 — 10,0 90,3 39,5 — 39,5 EFSM Irsko 22,5 22,5 — 22,5 Portugalsko 26,0 24,3 — 24,3 48,5 46,8 — 46,8 Makrofinanční pomoc Ukrajina 5,0 4,4 (0,6 ) 3,8 Tunisko 1,4 0,8 — 0,8 Jordánsko 1,1 0,6 — 0,6 Ostatní 1,5 0,8 (0,2 ) 0,6 9,0 6,6 (0,8 ) 5,8 Platební bilance Lotyšsko 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 Celkem 150,9 95,8 (3,5 ) 92,3

Splátkový kalendář částek zbývajících na konci roku je následující:

v miliardách EUR SURE EFSM Makrofinanční pomoc CELKEM 2021 — 9,8 — 9,8 2022 — 2,7 — 2,7 2023 — 3,5 0,1 3,6 2024 — 2,6 0,6 3,2 2025 8,0 2,4 — 10,4 2026 — 4,0 0,1 4,1 2027 — 3,0 0,2 3,2 2028 — 2,3 0,2 2,5 2029 — 1,4 0,9 2,3 2030 10,0 — 0,1 10,1 2031 — 2,2 0,9 3,1 2032 — 3,0 0,1 3,1 2033 — 2,1 0,5 2,6 2034 — 0,2 0,2 2035 8,5 2,0 1,9 12,4 2036 — 1,0 — 1,0 2038 — 1,8 — 1,8 2040 7,0 — — 7,0 2042 — 3,0 — 3,0 2050 6,0 — — 6,0 Celkem 39,5 46,8 5,8 92,1

SURE

Nástroj SURE byl zřízen v roce 2020 s cílem poskytovat finanční pomoc členským státům, které zažívají závažné narušení ekonomiky způsobené pandemií COVID-19 na jejich území nebo které jsou takovým narušením vážně ohroženy. Tento nástroj doplňuje vnitrostátní opatření přijatá dotčenými členskými státy.

Maximální výše finanční pomoci pro všechny členské státy nepřekročí 100 miliard EUR. V roce 2020 podepsaly členské státy dohody o úvěrovém nástroji ve výši 85,9 miliardy EUR, přičemž z této částky bylo vyplaceno 39,5 miliardy EUR. Splatnost úvěrů se pohybuje mezi 5, 10, 15, 20 a 30 lety.

EFSM

Evropský mechanismus finanční stability (EFSM) byl vytvořen za účelem poskytnutí finanční pomoci členským státům, které v důsledku mimořádných událostí, které nemohly ovlivnit, čelí vážným ekonomickým finančním obtížím nebo jsou takovými obtížemi vážně ohroženy. Z EFSM byla mezi roky 2011 a 2014 poskytnuta finanční pomoc Irsku a Portugalsku, podmíněná realizací reforem. Tento program již skončil, takže nelze čerpat další úvěry, avšak zůstává aktivní pro určité úkony, jako je prodloužení lhůt splatnosti úvěrů poskytnutých Irsku a Portugalsku a překlenovací úvěry. V únoru 2021 požádaly Irsko a Portugalsko o prodloužení splatnosti částek splatných v červnu 2021 (4,8 miliardy EUR) a v září 2021 (5 miliard EUR). V dubnu 2021 si Komise vypůjčila 4,8 miliardy EUR na refinancování úvěrů splatných v červnu 2021, které byly prodlouženy o 15 let.

V roce 2020 nedošlo k žádným novým operacím ani ke splátkám úvěrů.

MAKROFINANČNÍ POMOC

Program „makrofinanční pomoc“ je druh finanční pomoci, kterou EU nabízí partnerským zemím mimo EU, které se potýkají s krizí platební bilance. Má podobu střednědobých či dlouhodobých úvěrů nebo grantů, případně oba nástroje kombinuje, a je určená výhradně zemím zařazeným do programu vyplácení prostředků MMF.

V roce 2020 přijala Komise návrh balíčku makrofinanční pomoci ve výši 3 miliard EUR pro deset partnerských zemí procesu rozšíření a evropského sousedství, který jim pomůže omezit hospodářské dopady koronavirové pandemie. Rozhodnutí bylo přijato Evropským parlamentem a Radou dne 25. května 2020.

V roce 2020 bylo v rámci programu makrofinanční pomoci vyplaceno 1,7 miliardy EUR.

PLATEBNÍ BILANCE

Platební bilance Pomoc platebním bilancím je program pomoci zemím mimo eurozónu, které mají nebo jimž hrozí potíže s platební bilancí. Má podobu střednědobých úvěrů podmíněných realizací politik, jejichž cílem je řešit základní ekonomické problémy. Zpravidla ji EU nabízí ve spolupráci s Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a dalšími mezinárodními institucemi či zeměmi.

V roce 2020 nedošlo k žádným novým operacím ani ke splátkám úvěrů.

6.4 PODMÍNĚNÉ ROZPOČTOVÉ ZÁVAZKY PRO PROGRAMY FINANČNÍ POMOCI

Výpůjčky EU jsou přímými a bezpodmínečnými závazky EU, za něž ručí členské státy EU (podmíněné rozpočtové závazky). Výpůjčky přijaté za účelem financování úvěrů nečlenským zemím EU jsou kryty Záručním fondem pro vnější vztahy. Pokud se přijímající členský stát dostane do selhání, bude k obsluze dluhu v rámci možností využit disponibilní pokladní zůstatek Komise. Pokud by to v té době nebylo možné, čerpala by Komise nezbytné finanční prostředky od členských států. Podle právních předpisů EU o vlastních zdrojích (článek 14 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 2014/609 (17)) jsou členské státy EU právně zavázány dát k dispozici dostatečné finanční prostředky tak, aby EU mohla plnit své povinnosti. Investoři jsou tedy vystaveni pouze úvěrovému riziku EU, nikoli úvěrovému riziku příjemce financovaných úvěrů. Díky metodě úvěrování back-to-back není rozpočet EU vystaven úrokovému ani měnovému riziku.

Úvěry poskytnuté členským státům v rámci nástroje SURE jsou podloženy systémem dobrovolných záruk členských států ve výši 25 % maximální částky finanční pomoci. Příspěvek každého členského státu na celkovou výši záruky odpovídá jeho poměrnému podílu na celkovém hrubém národním důchodu (HND) Evropské unie na základě rozpočtu EU na rok 2020.

Evropský parlament, Rada a Komise rozhodnou v kontextu programu pro danou zemi o celkové výši úvěru, počtu splátek, které mají být uvolněny, a o maximální (průměrné) splatnosti úvěrového balíčku. Následně se Komise a země, která je příjemcem úvěru, dohodnou na parametrech úvěru/financování, a zejména na termínech splátek. Uvolnění splátek úvěru – s výjimkou první – navíc závisí na dodržení politických podmínek finanční pomoci poskytované společně ze strany EU a MMF. Tímto faktorem je rovněž ovlivněn harmonogram financování. Harmonogram a splatnost emisí se tudíž odvíjejí od souvisejících úvěrových operací EU. Financování je denominováno výlučně v eurech a lhůty splatnosti se pohybují od 3 do 30 let.

7. ANALÝZA ÚČETNÍCH VÝKAZŮ

7.1 PŘÍJMY

Konsolidované příjmy EU zahrnují částky, které se týkají směnných a nesměnných transakcí, přičemž nejvýznamnější jsou nesměnné transakce. Pětiletý trend hlavních nesměnných příjmových kategorií (kam patří zdroje z HND, tradiční vlastní zdroje, zdroje z DPH, pokuty a vrácení výdajů a kam nepatří jednorázový vliv příjmů souvisejících s vystoupením Spojeného království z EU v roce 2020) je následující:

Pětiletý trend příjmů z hlavních nesměnných transakcí

(v milionech EUR)

Jelikož rozpočtové příjmy by měly být stejné jako rozpočtové výdaje (nebo vyšší), jsou hlavní příčinou výše zobrazeného trendu výnosů platby uskutečněné v jednotlivých letech.

V roce 2020 činily konsolidované příjmy 224,0 miliardy EUR, což představuje značné zvýšení o 63,7 miliardy EUR neboli 39,7 % oproti hodnotě předchozího roku ve výši 160,3 miliardy EUR. Hlavní hnací silou tohoto vývoje byl finanční dopad vystoupení Spojeného království z Evropské unie (47,5 miliardy EUR). Po úpravě o tento jednorázový vliv činily konsolidované příjmy v roce 2020 částku 176,5 miliardy EUR, což i tak představuje nárůst o 16,2 miliardy EUR, tedy o 10,1 % oproti předchozímu roku. Tento upravený nárůst je způsoben zejména těmito vlivy:

— Příjmy z HND (hrubého národního důchodu), což je primární prvek provozních příjmů EU, vzrostly ze 108,8 miliardy EUR v roce 2019 na 125,4 miliardy EUR v roce 2020. Zvýšení o 16,6 miliardy EUR neboli 15,3 % bylo způsobeno zejména zvýšením potřeb v oblasti prostředků na platby pro rok 2020, které byly určeny k posílení klíčových politik EU, např. strategie pro očkovací látky proti COVID-19 (prováděná prostřednictvím nástroje pro mimořádnou podporu) a oblasti soudržnosti (přijetím investiční iniciativy pro reakci na koronavirus plus).

— Ostatní nesměnné příjmy se zvýšily z 2,1 miliardy EUR v roce 2019 na 7,1 miliardy EUR v roce 2020. Zvýšení o 5,0 miliardy EUR bylo způsobeno zejména příspěvkem členských států do inovačního fondu, který začal fungovat v roce 2020 (2,1 miliardy EUR), zvýšením rozpočtového přebytku z předchozího roku (3,2 miliardy EUR v roce 2020 oproti 1,8 miliardy EUR v roce 2019) a příspěvkem členských států ve výši 0,8 miliardy EUR na doplnění nástroje pro mimořádnou podporu (ESI).

— Finanční příjmy se zvýšily z 1,8 miliardy EUR v roce 2019 na 3,4 miliardy EUR v roce 2020. Zvýšení o 1,6 miliardy EUR neboli o 88,9 % bylo způsobeno zejména zvýšením úroků z prodlení, konkrétně v případech TVZ ve Spojeném království (0,5 miliardy EUR) a mimo Spojené království (0,5 miliardy EUR), jakož i příjmů z poplatků za dluhopisy v souvislosti s nástrojem SURE (0,7 miliardy EUR).

— Příjmy z pokut se snížily ze 4,3 miliardy EUR v roce 2019 na 0,5 miliardy EUR v roce 2020. Snížení o 3,8 miliardy EUR neboli o 88,4 % bylo způsobeno jak nižším počtem pokut, tak nižšími částkami pokut vyměřených v roce 2020. Zatímco v roce 2020 činily hlavní pokuty celkem 0,26 miliardy EUR (případy Orbia, Clariant a Celanese), největší případy v roce 2019 představovaly částku 3,1 miliardy EUR (Google, dva případy týkající se devizového trhu a MasterCard).

Výše uvedené změny byly vyváženy snížením příjmů z tradičních vlastních zdrojů, které klesly z 21,2 miliardy EUR v roce 2019 na 19,6 miliardy EUR v roce 2020 (snížení o 1,6 miliardy EUR neboli o 7,5 %), a snížením objemu zpětně získaných finančních prostředků, který klesl z 2,6 miliardy EUR v roce 2019 na 1,4 miliardy EUR v roce 2020 (pokles o 1,2 miliardy EUR neboli o 46,2 %).

7.2 NÁKLADY

Hlavními nákladovými položkami zúčtovanými v konsolidovaných finančních výkazech jsou transferové platby v režimu sdíleného řízení, kam patří tyto fondy: i) Evropský zemědělský záruční fond (EZZF); ii) Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a další nástroje pro rozvoj venkova; iii) Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS); a iv) Evropský sociální fond (ESF). Tyto fondy představovaly 109,7 miliardy EUR, tedy 65,9 % celkových nákladů ve výši 166,6 miliardy EUR vzniklých v roce 2020 (2019: 103,9 miliardy EUR neboli 66,8 %). Rozdělení výdajů lze nalézt v následujícím grafu:

Poměrná váha hlavních nákladů vynaložených členskými státy (v rámci sdíleného řízení) na rozpočtový rok 2020

Náklady vzniklé v rámci přímého řízení připadají na plnění rozpočtu ze strany Komise, výkonných agentur a svěřenských fondů. Náklady vzniklé v rámci přímého a nepřímého řízení dohromady představovaly 18,7 % z celkových nákladů (29,0 miliardy EUR).

EU vykazuje určité budoucí platební závazky jako náklady, i pokud ještě nejsou vykázány v rozpočtovém účetnictví, které je účetnictvím hotovostním. Významné částky jsou vykazovány v závazcích a výdajích příštích období na zemědělství a rozvoj venkova a dále v rámci důchodových závazků a závazků ze zaměstnaneckých požitků, které se váží k důchodovým nárokům a dalším požitkům po skončení pracovního poměru komisařů, členů orgánů EU a zaměstnanců.

Celkově výdaje oproti roku 2019 stouply o 7,1 % tedy o 11,1 miliardy EUR ze 155,5 miliardy EUR na 166,6 miliardy EUR, což bylo způsobeno zejména těmito vlivy:

— Výdaje EFRR a FS se zvýšily z 35,2 miliardy EUR v roce 2019 na 41,1 miliardy EUR v roce 2020. Zvýšení o 5,9 miliardy EUR neboli o 16,8 % bylo způsobeno lepším prováděním programů v pokročilé fázi VFR.

— Výdaje ESF se zvýšily z 11,2 miliardy EUR v roce 2019 na 13,7 miliardy EUR v roce 2020. Zvýšení o 2,5 miliardy EUR neboli o 22,3 % bylo způsobeno především zvýšeným prováděním projektů.

— Výdaje v rámci přímého řízení Komisí vzrostly z 18,9 miliardy EUR v roce 2019 na 22,1 miliardy EUR v roce 2020. Zvýšení o 3,2 miliardy EUR neboli o 16,9 % bylo způsobeno zejména výdaji na očkovací látky proti COVID-19 (1,6 miliardy EUR), jakož i výdaji v rámci nástrojů sousedství a předvstupních nástrojů (0,6 miliardy EUR).

— Výdaje EZZF se snížily ze 44,0 miliardy EUR v roce 2019 na 40,5 miliardy EUR v roce 2020. Snížení o 3,5 miliardy EUR neboli o 8 %, bylo způsobeno zejména snížením částek požadovaných na přímé platby s cílem přispět k příjmům zemědělských podniků o 2,6 miliardy EUR.

7.3 AKTIVA

Nejvýznamnějšími položkami na straně aktiv v rámci rozvahy jsou finanční aktiva (kromě peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů), která představují 40,4 % celkových aktiv EU, za nimiž následují pohledávky a předběžné financování s procentním podílem 26,6 %, resp. 22,4 %:

Složení aktiv v konsolidované rozvaze EU

K 31. prosinci 2020 činila celková aktiva 280,0 miliardy EUR, což odráží nárůst o 101,1 miliardy EUR neboli o 56,5 % oproti předchozímu roku (2019: 178,9 miliardy EUR), zejména v důsledku těchto klíčových změn:

— Pohledávky ESF se zvýšily z 24,0 miliardy EUR v roce 2019 na 74,5 miliardy EUR v roce 2020. Výrazné zvýšení o 50,5 miliardy EUR je především důsledkem vystoupení Spojeného království z Evropské unie a z toho plynoucí pohledávky (47,5 miliardy EUR).

— Úvěry se zvýšily z 52,7 miliardy EUR v roce 2019 na 93,3 miliardy EUR v roce 2020. Značné zvýšení o 40,6 miliardy EUR neboli o 77,0 % odráží především poskytování úvěrů na finanční pomoc v rámci nástroje SURE (39,5 miliardy EUR).

— Předběžné financování se zvýšilo z 51,4 miliardy EUR v roce 2019 na 62,7 miliardy EUR v roce 2020. Zvýšení o 11,3 miliardy EUR neboli o 22,0 % je způsobeno zejména tím, že v roce 2020 nedošlo k vrácení ročního předběžného financování na rok 2019 v rámci opatření investiční iniciativy pro reakci na koronavirus (6,6 miliardy EUR) a předběžného financování na vývoj očkovacích látek k řešení pandemie COVID-19 (1 miliarda EUR).

Peněžní zůstatek ve výši 16,7 miliardy EUR, vykázaný ke konci roku, je dán zejména těmito skutečnostmi:

— částka 9,4 miliardy EUR zatím nerealizovaných plateb ke konci roku, z čehož 7,9 miliardy EUR souvisí s účelově vázanými příjmy. Účelově vázané příjmy zahrnují finanční prostředky ve výši 1,3 miliardy EUR získané z prodeje emisních povolenek a inkasované od EIB poté, co je členské státy přidělily inovačnímu fondu,

— částka 2,4 miliardy EUR, která patří k finančním nástrojům souvisejícím především s peněžními ekvivalenty, které spravují fiduciární správci jménem Komise s cílem realizovat určité programy finančních nástrojů financovaných z rozpočtu EU, a peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty držené v záručních fondech v souvislosti s rozpočtovými zárukami. Peněžní prostředky vázané ve finančních nástrojích a záručních fondech lze používat pouze v rámci příslušných programů,

— částka 1,6 miliardy EUR náležející agenturám a společným podnikům, které jménem těchto subjektů spravuje pokladna Komise,

— peněžní prostředky související s pokutami ve výši 1,5 miliardy EUR, které se zejména týkají peněžních prostředků získaných v souvislosti s pokutami, jež Komise vyměřila v dosud neukončených řízeních, a v menší míře s pokutami obdrženými s konečnou platností, které mají být převedeny do rozpočtu v následujícím roce,

— peněžní prostředky související s ostatními konsolidovanými orgány, agenturami a subjekty ve výši 1,4 miliardy EUR.

Předběžné financování

Je třeba poznamenat, že objem předběžného financování je značně ovlivněn cyklem VFR. Například začátkem období VFR lze očekávat, že členským státům budou v rámci politiky soudržnosti vypláceny vysoké zálohy a tyto částky budou členským státům k dispozici až do ukončení programů. Rovněž se vyplácí roční předběžné financování, které musí být použito do konce daného roku, nebo vráceno v následujícím roce v rámci roční účetní uzávěrky. Komise vyvíjí veškeré úsilí, aby objemy předběžného financování zůstaly zachovány na odpovídající úrovni. Je nutné vyvážit požadavek na dostatečnost finančních prostředků pro projekty a na vykázání nákladů v přiměřené lhůtě.

Celkové předběžné financování (kromě jiných záloh členským státům a příspěvků do svěřenského fondu Bêkou a svěřenského fondu pro Afriku) v rozvaze EU činí 55,5 miliardy EUR (2019: 44,4 miliardy EUR), z nichž se naprostá většina týká činností Komise. Přibližně 58 % předběžného financování ze strany Komise spadá do režimu sdíleného řízení, v jehož rámci je plnění rozpočtu svěřeno členským státům (Komise si ponechává dohled).

Předběžné financování ze strany Komise v členění podle režimu řízení

7.4 PASIVA

Stranu pasiv tvoří především čtyři položky: i) závazky z penzijních a jiných požitků po skončení pracovního poměru; ii) výpůjčky; iii) závazky vůči třetím stranám a iv) výdaje příštích období.

Složení pasiv v konsolidované rozvaze EU

Celkový objem, pasiv k 31. prosinci 2020 činil 313,5 miliardy EUR, což představuje nárůst o 62,0 miliardy EUR neboli o 24,7 % oproti předchozímu roku (251,5 miliardy EUR).

Hlavní změny se týkaly následujících skutečností:

— Důchodové nároky a další požitky po skončení pracovního poměru vzrostly z 97,7 miliardy EUR v roce 2019 na 116,0 miliardy EUR v roce 2020. Zvýšení o 18,3 miliardy EUR neboli o 18,7 %, bylo způsobeno především pojistněmatematickými ztrátami z finančních předpokladů způsobenými výrazným poklesem diskontní sazby.

— Výpůjčky vzrostly z 52,6 miliardy EUR v roce 2019 na 93,2 miliardy EUR v roce 2020. Zvýšení o 40,6 miliardy EUR neboli o 77,2 % odráží především emisi nástroje SURE ve výši 39,5 miliardy EUR na konci roku 2020.

— Závazky se zvýšily z 27,2 miliardy EUR v roce 2019 na 32,4 miliardy EUR v roce 2020. Zvýšení o 5,2 miliardy EUR neboli o 19,1 % je způsobeno zejména neuzavřenými žádostmi o proplacení nákladů za období VFR 2014–2020, které byly obdrženy na konci roku a nebyly vypořádány ani zaplaceny z důvodu nedostatku prostředků na platby.

Celkem žádosti o proplacení nákladů a faktury došlé a vykázané v položce „Závazky“ v rozvaze

Čistá aktiva

Skutečnost, že jsou pasiva vyšší než aktiva, neznamená, že orgány a instituce EU mají finanční potíže, nýbrž že některé závazky budou hrazeny z budoucích ročních rozpočtů. Podle pravidel akruálního účetnictví se řada nákladů zachycuje v běžném roce, přestože k jejich faktické úhradě může dojít až v roce následujícím či později a financovány mohou být z budoucích rozpočtů; související výnosy tak budou účtovány až v budoucích obdobích. Nejvýznamnější částky, na které je třeba upozornit, jsou určeny na činnosti EZZF (z nichž převážná část se většinou hradí v prvním čtvrtletí následujícího roku) a závazek z titulu zaměstnaneckých požitků (jenž má být vyplácen v průběhu několika desetiletí). Značné snížení částek k vyžádání od členských států ze 77,6 miliardy EUR v roce 2019 na 38,5 miliardy EUR v roce 2020 je způsobeno především příjmy souvisejícími s čistými částkami, které Spojené království dluží v rámci dohody o vystoupení podepsané po vystoupení Spojeného království z Unie v roce 2020 – viz bod 2.6.1.2 přílohy konsolidované roční účetní závěrky EU.

8. POLITICKÝ A FINANČNÍ RÁMEC, SPRÁVA A ODPOVĚDNOST EU

Evropská unie (EU) je svazek, jemuž jeho členské státy svěřily kompetence k dosažení svých společných cílů. Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin. Tyto hodnoty jsou společné členským státům ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů.

8.1 POLITICKÝ A FINANČNÍ RÁMEC

Smlouvy EU

Hlavní cíle a zásady, jimiž se Unie a evropské orgány řídí, jsou vymezeny ve Smlouvách. Unie i její orgány jsou oprávněny jednat pouze v mezích pravomocí, jež jim Smlouvy svěřují, za účelem dosažení cílů ve Smlouvách vymezených. Činit tak musí v souladu se zásadami (18) subsidiarity a proporcionality. K dosažení svých cílů a uskutečňování svých politik si Unie zajišťuje potřebné finanční prostředky. Za prosazování obecných zájmů Unie, k nimž patří plnění rozpočtu a správa programů ve spolupráci s členskými státy a v souladu se zásadou řádného finančního řízení, odpovídá Komise.

EU sleduje cíle stanovené Smlouvou pomocí řady nástrojů, z nichž jedním je rozpočet EU. K dalším patří například společný legislativní rámec či společné politické strategie.

Politické priority Komise

Politické priority Komise jsou definovány v politických směrech stanovených předsedou či předsedkyní Komise. Komise, která se v čele s předsedkyní von der Leyenovou ujala funkce dne 1. prosince 2019, se zaměří na těchto šest hlavních cílů:

ŠEST HLAVNÍCH CÍLŮ

Zelená dohoda pro Evropu

— Snaha stát se prvním klimaticky neutrálním kontinentem

Evropa připravená na digitální věk

— Nová generace technologií mění náš život

Hospodářství ve prospěch lidí

— Práce v zájmu sociální spravedlnosti a prosperity

Silnější Evropa ve světě

— Evropa, která si klade vyšší cíle a posiluje svůj jedinečný způsob plnění odpovědné vedoucí úlohy

Podpora evropského způsobu života

— Budovat Unii rovnosti a rozmanitosti, v níž všichni máme stejné příležitosti

Nový impuls pro evropskou demokracii

— Rozvíjet, chránit a prohlubovat naši demokracii

Víceletý finanční rámec a výdajové programy

Politiky podporované z rozpočtu EU jsou realizovány v souladu s víceletým finančním rámcem (VFR) a příslušnou odvětvovou legislativou, která definuje výdajové programy a nástroje. Ty jsou finančním vyjádřením politických priorit EU, a to po dobu dostatečně dlouhou na to, aby byly účinné a aby příjemcům rozpočtových prostředků z fondů EU a spolufinancujícím vnitrostátním orgánům zprostředkovávaly ucelenou dlouhodobou perspektivu. Stanoví maximální roční částky (stropy) výdajů EU jako celku a hlavních výdajových kategorií (okruhů). Součet jednotlivých stropů všech okruhů pak odpovídá celkovému stropu prostředků na závazky. VFR přijímá Rada jednomyslným hlasováním všech členských států se souhlasem Evropského parlamentu. Nový víceletý finanční rámec na období 2021–2027 byl přijat dne 17. prosince 2020.

Roční rozpočet

Roční rozpočet sestavuje Komise a schvalují jej zpravidla v polovině prosince Evropský parlament a Rada postupem podle článku 314 Smlouvy o fungování EU. V souladu se zásadou vyrovnaného rozpočtu se musí celkové příjmy v daném rozpočtovém roce rovnat celkovým výdajům (prostředkům na platby).

Hlavním zdrojem financování EU jsou příjmy z vlastních zdrojů, k nimž přistupují ostatní zdroje. Vlastní zdroje se člení na tři kategorie: tradiční vlastní zdroje (zejména cla), vlastní zdroj z daně z přidané hodnoty (DPH) a vlastní zdroj z hrubého národního důchodu (HND). Ostatní příjmy plynou z činností EU (např. pokuty v oblasti hospodářské soutěže) a na celkových příjmech se obvykle podílejí méně než 10 % (bez ohledu na jednorázový dopad vystoupení Spojeného království z EU na roční účetní závěrku za rok 2020). Celková výše vlastních zdrojů potřebná na financování rozpočtu se určí jako rozdíl celkových výdajů a ostatních příjmů.

Způsoby řízení

Rozpočet EU je plněn pomocí tří způsobů řízení, jež určují, jak jsou peněžní prostředky vypláceny a spravovány:

— Sdílené řízení: Velká část rozpočtu (přibližně tři čtvrtiny) spadá do systému sdíleného řízení Komise ve spolupráci s členskými státy, zejména v oblasti strukturálních fondů a zemědělství.

— Přímé řízení: Některé programy řídí Komise sama a realizací zvláštních programů může Komise pověřit výkonné agentury.

— Nepřímé řízení: Rozhodnutí o výdajích mohou také spadat do nepřímého řízení vykonávaného dalšími orgány uvnitř nebo mimo EU. V případech, kdy je plnění rozpočtu svěřeno vnitrostátním agenturám, skupině Evropské investiční banky, třetím zemím, mezinárodním organizacím (např. Světová bance či Organizaci spojených národů) nebo jinému subjektu (např. decentralizovaným agenturám EU, společným podnikům), se nezbytné kontrolní mechanismy a mechanismy podávání zpráv příslušných subjektů a dohled Komise řídí finančním nařízením a/nebo dohodami o přiznání příspěvku.

Finanční nařízení

Ústřední pilíř předpisové základny, která upravuje finance EU, představuje finanční nařízení (19) o souhrnném rozpočtu. Podrobně definuje finanční pravidla, jež se na plnění rozpočtu EU vztahují, a úlohu různých aktérů, jejichž úkolem je zajistit, aby byly peněžní prostředky vynaloženy řádně a byly splněny stanovené cíle.

8.2 SPRÁVA A ODPOVĚDNOST

8.2.1 Institucionální struktura

Evropská unie má institucionální rámec, jehož cílem je podporovat její hodnoty, sledovat její cíle, sloužit jejím zájmům, zájmům jejích občanů a zájmům členských států, jakož i zajišťovat soudržnost, účinnost a kontinuitu jejích politik a činností. Její organizační strukturu tvoří orgány, agentury a jiné subjekty EU, které jsou zahrnuty do konsolidované účetní závěrky EU, pokud splňují kritéria konsolidace stanovená finančním nařízením a platnými účetními předpisy (seznam subjektů zahrnutých do konsolidace viz bod 9 přílohy ke konsolidované roční účetní závěrce).

Evropský parlament vykonává společně s Radou legislativní a rozpočtovou funkci. Komise je politicky odpovědná Evropskému parlamentu. Rada také vykonává funkce vymezování politik a koordinace v mezích obecného politického směřování a priorit Unie tak, jak je stanoví Evropská rada.

Evropská komise je výkonným orgánem EU. Prosazuje obecný zájem Unie a ujímá se za tímto účelem vhodných iniciativ. Zajišťuje uplatňování Smluv a dohlíží na uplatňování práva Unie členskými státy pod kontrolou Soudního dvora Evropské unie. Vykonává koordinační, výkonné a řídicí funkce, plní rozpočet a řídí programy.

Komise plní rozpočet, z velké části ve spolupráci s členskými státy (20). Společně zajišťují, aby se rozpočtové prostředky využívaly v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Povinnosti členských států provádět kontroly a audit společného plnění rozpočtu, jakož i z toho vyplývající odpovědnost, jsou stanoveny v příslušných nařízeních. Ta stanoví rovněž odpovědnost a podrobná pravidla, jimiž se řídí výdaje jednotlivých orgánů EU.

8.2.2 Struktura správy a řízení Komise

Řídicí mechanismy Komise a způsob, jakým zajišťují, aby Komise fungovala jako moderní, odpovědná instituce orientovaná na výsledky, jsou popsány ve sdělení C(2020) 4240 ze dne 24. 6. 2020 o správě a řízení v Evropské komisi.

Komise vykonává svou úlohu pod vedením sboru komisařů, který určuje její priority a nese všeobecnou politickou odpovědnost za její činnost. Komise jako sbor komisařů pracuje pod politickým vedením svého předsedy, který představí cíle, které hodlá sledovat, a to v podobě politických směrů předsedy. Předseda rozhoduje o vnitřní organizaci Komise, aby zajistil soudržnost, výkonnost a kolegialitu její činnosti. Vnitřní uspořádání vytvářejí strukturu důkladných kontrol a nástrojů řízení, které sboru komisařů umožňují převzít politickou odpovědnost za práci Komise (21).

Sbor komisařů deleguje provozní plnění rozpočtu a finančního řízení na generální ředitele a vedoucí útvarů, kteří řídí správní strukturu Komise. Uplatňovaný decentralizovaný přístup vytváří správní kulturu, která vede zaměstnance veřejné správy k tomu, aby přebírali odpovědnost za činnosti, nad nimiž mají kontrolu, a vyžaduje od nich jistotu výkonu činností, za něž nesou odpovědnost.

8.2.3 Finanční řízení komise

Funkce a povinnosti spojené s finančním řízením jsou v rámci Komise přesně definovány (např. ve finančním nařízení a v interních předpisech (22)) a náležitě uplatňovány. Za řádné finanční řízení zdrojů EU, soulad s ustanoveními finančního nařízení, řízení rizik a zřízení odpovídajícího rámce vnitřní kontroly odpovídají coby pověřené schvalující osoby generální ředitelé a vedoucí útvarů Komise.

Odpovědnost schvalujících osob se vztahuje na celý proces řízení, od určení toho, co je třeba udělat k dosažení cílů politiky stanovených daným orgánem, až po řízení činností z operativního hlediska i z hlediska řádného finančního řízení. Jednotlivé úkoly lze dále delegovat ředitelům, vedoucím oddělení a dalším osobám, jež se tak stávají dále pověřenými schvalujícími osobami. Dohledem nad fungováním vnitřního kontrolního systému může každá z pověřených schvalujících osob pověřit jednoho či dva ředitele odpovědné za řízení rizik a vnitřní kontrolu.

Ústřední útvary Komise vydávají pokyny a doporučení a prosazují osvědčené postupy, a to i prostřednictvím řídící rady.

Každá schvalující osoba je na základě finančního nařízení povinna vypracovávat výroční zprávy o činnosti a dosažených výsledcích, činnosti vnitřní kontroly a finančního řízení během roku. Ve zprávě je obsaženo prohlášení, že zdroje byly využity v souladu se zásadami řádného finančního řízení a že zavedené kontrolní postupy poskytují potřebnou záruku legality a správnosti uskutečněných operací. Na úrovni Komise je výroční zpráva o řízení a výkonnosti rozpočtu EU hlavním nástrojem, jímž sbor komisařů přebírá politickou odpovědnost za finanční řízení rozpočtu EU.

Účetní Komise nese hlavní odpovědnost za správu pokladny, inkaso částek, stanovení účetních pravidel na základě mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS), dále za validaci účetních systémů a za přípravu účetní závěrky Komise a konsolidované roční účetní závěrky EU. Účetní je dále povinen účetní závěrku stvrdit podpisem a prohlásit, že závěrka ve všech významných ohledech poskytuje poctivý obraz finanční situace, výsledků operací a peněžních toků Unie. Roční účetní závěrku schvaluje sbor komisařů. Účetní je při výkonu své funkce nezávislý a nese velkou odpovědnost za účetní výkaznictví v rámci Komise.

Rovněž interní auditor Komise je centralizovaná a nezávislá funkce, jejíž součástí je poskytování nezávislého poradenství a vydávání stanovisek a doporučení ohledně kvality a fungování systémů vnitřní kontroly v rámci Evropské komise i agentur EU a jiných nezávislých subjektů.

Nezávislost interního auditora zaručuje výbor pro pokrok v oblasti auditu, který sleduje také kvalitu interního auditu a opatření přijatá útvary Komise v návaznosti na doporučení interního a externího auditu jakož i na zjištění a doporučení týkající se věrohodnosti konsolidované roční účetní závěrky EU vyplývající z absolutoria Evropského účetního dvora. Výbor pro pokrok v oblasti auditu ve své poradní funkci takto přispívá k celkovému dalšímu zlepšení účinnosti a účelnosti Komise při dosahování jejích cílů a usnadňuje sboru komisařů dohled nad správou, řízením rizik a vnitřními kontrolními postupy Komise.

8.2.4 Externí audit a udělování absolutoria

Finanční prostředky musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení spravovány účelně, efektivně a hospodárně. Existuje rámec odpovědnosti založený na komplexním podávání zpráv, externím auditu a politické kontrole, který poskytuje přiměřenou jistotu, že finanční prostředky EU jsou vynakládány řádným způsobem.

Evropský účetní dvůr každoročně systematicky a důkladně zkoumá věrohodnost účetnictví a legalitu a správnost uskutečněných operací, jakož i řádnost finančního řízení a tvorby rozpočtu z kvalitativního i výkonnostního hlediska. Výchozím bodem postupu udělování absolutoria je zveřejnění výroční zprávy Evropského účetního dvora. Auditoři rovněž vypracovávají zvláštní zprávy zaměřené na konkrétní oblasti politiky nebo výdajové oblasti nebo na témata týkající se rozpočtu či řízení.

Evropský parlament v návaznosti na doporučení Rady rozhodne, zda s konečnou platností schválí nebo neschválí, jak Komise v daném roce plnila rozpočet EU (označováno jako „udělení absolutoria“). Roční udělování absolutoria zaručuje politickou odpovědnost Komise za plnění rozpočtu EU.

Rozhodnutí o udělení absolutoria vychází mimo jiné z integrovaných finančních zpráv a zpráv o odpovědnosti Komise, ze slyšení členů Komise v Evropském parlamentu a z odpovědí na písemné otázky adresované Komisi.

OSVĚDČENÍ KE KONSOLIDOVANÉ ÚČETNÍ ZÁVĚRCE

Konsolidovaná účetní závěrka Evropské unie za rok 2020 byla sestavena na základě údajů, jež předložily orgány a subjekty podle čl. 246 odst. 2 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropské unie. Prohlašuji tímto, že tato účetní závěrka byla sestavena v souladu s hlavou XIII finančního nařízení a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k účetní závěrce.

Účetní uvedených orgánů a subjektů mi dodali všechny údaje potřebné k sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o majetku a závazcích Evropské unie a o plnění rozpočtu, a zároveň potvrdili spolehlivost těchto údajů.

Potvrzuji tímto, že na základě těchto údajů a kontrolních postupů, jejichž provedení jsem považovala za nezbytné ke schválení účetní závěrky Evropské komise, jsem nabyla přiměřené jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech významných ohledech poctivý obraz finanční situace, výsledků operací a peněžních toků Evropské unie.

Rosa ALDEA BUSQUETS účetní Komise 18. června 2021

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY A PŘÍLOHY (1)

OBSAH

ROZVAHA 35

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 36

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ 37

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV 38

PŘÍLOHY K FINANČNÍM VÝKAZŮM 39

1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY 39

2. PŘÍLOHA K ROZVAZE 53

3. PŘÍLOHA K VÝKAZU O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 91

4. PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY A PODMÍNĚNÁ AKTIVA 100

5. ROZPOČTOVÉ A PRÁVNÍ ZÁVAZKY 105

6. ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK 110

7. ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ O SPŘÍZNĚNÝCH STRANÁCH 124

8. UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI 126

9. ROZSAH KONSOLIDACE 126

ROZVAHA

v milionech EUR Bod 31.12.2020 31.12.2019 DLOUHODOBÁ AKTIVA Dlouhodobý nehmotný majetek 2.1 620 515 Budovy, stroje a zařízení 2.2 11 682 11 380 Investice vykazované ekvivalenční metodou 2.3 588 591 Finanční aktiva 2.4 99 214 66 714 Předběžné financování 2.5 34 519 26 240 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.6 45 813 3 607 192 434 109 047 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Finanční aktiva 2.4 13 881 4 514 Předběžné financování 2.5 28 229 25 206 Pohledávky ze směnných a částky k inkasu z nesměnných transakcí 2.6 28 681 20 367 Zásoby 2.7 80 68 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.8 16 742 19 745 87 613 69 900 AKTIVA CELKEM 280 047 178 947 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Důchody a jiné zaměstnanecké požitky 2.9 (116 020 ) (97 659 ) Rezervy 2.10 (3 878 ) (3 707 ) Finanční závazky 2.11 (84 399 ) (53 071 ) (204 297 ) (154 437 ) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Rezervy 2.10 (1 527 ) (1 116 ) Finanční závazky 2.11 (10 649 ) (1 446 ) Závazky 2.12 (32 408 ) (27 241 ) Výdaje a výnosy příštích období 2.13 (64 584 ) (67 230 ) (109 167 ) (97 033 ) PASIVA CELKEM (313 464 ) (251 470 ) ČISTÁ AKTIVA (33 418 ) (72 523 ) Rezervní fondy 2.14 5 062 5 037 Částky k vyžádání od členských států (2) 2.15 (38 480 ) (77 560 ) ČISTÁ AKTIVA (33 418 ) (72 523 )

VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI

v milionech EUR Bod 2020 2019 PŘÍJMY Výnosy z nesměnných transakcí Zdroje z HND 3.1 125 393 108 820 Tradiční vlastní zdroje 3.2 19 559 21 235 Zdroje z DPH 3.3 17 858 18 128 Pokuty 3.4 452 4 291 Inkaso nákladů 3.5 1 355 2 627 Dohoda o vystoupení Spojeného království 3.6 47 456 — Ostatní 3.7 7 116 2 072 219 190 157 174 Výnosy ze směnných transakcí Výnosy z finančních činností 3.8 3 434 1 817 Ostatní 3.9 1 404 1 298 4 838 3 116 Výnosy celkem 224 028 160 289 NÁKLADY Vynaložené členskými státy 3.10 Evropský zemědělský záruční fond (40 461 ) (43 951 ) Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a další nástroje pro rozvoj venkova (14 467 ) (13 541 ) Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti (41 118 ) (35 178 ) Evropský sociální fond (13 677 ) (11 218 ) Ostatní (2 701 ) (2 608 ) Vynaložené Komisí, výkonnými agenturami a svěřenskými fondy 3.11 (22 094 ) (18 942 ) Vynaložené jinými agenturami a institucemi EU 3.12 (3 530 ) (3 131 ) Vynaložené třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi 3.12 (4 178 ) (4 085 ) Vynakládané jinými subjekty 3.12 (3 257 ) (2 875 ) Náklady na zaměstnance a důchody 3.13 (11 995 ) (11 613 ) Finanční náklady 3.14 (2 188 ) (1 491 ) Ostatní náklady 3.15 (6 946 ) (6 862 ) Náklady celkem (166 612 ) (155 493 ) VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA BĚŽNÝ ROK 57 416 4 796

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ

v milionech EUR 2020 2019 Výsledek hospodaření za běžný rok 57 416 4 796 Provozní činnosti Odpisy dl. nehmotného majetku 113 107 Odpisy dl. hmotného majetku 1 047 1 022 (Zvýšení)/snížení úvěrů (40 624 ) 1 255 (Zvýšení)/snížení předběžného financování (11 301 ) (1 472 ) (Zvýšení)/snížení pohledávek ze směnných a částek k inkasu z nesměnných transakcí (50 519 ) 691 (Zvýšení)/snížení zásob (12) 5 (Zvýšení)/snížení závazků z titulu důchodů a dalších zaměstnaneckých požitků 18 360 17 203 Zvýšení/(snížení) rezerv 581 693 Zvýšení/(snížení) finančních závazků 40 531 (1 389 ) Zvýšení/(snížení) závazků 5 166 (4 985 ) Zvýšení/(snížení) výdajů a výnosů příštích období (2 645 ) 4 041 Přebytek rozpočtu za předchozí období vedený jako nepeněžní příjem (3 218 ) (1 803 ) Přecenění závazků z titulu zaměstnaneckých požitků (nepeněžní pohyby nevykázané ve výkazu o finanční výkonnosti) (15 155 ) (14 164 ) Jiné nepeněžní pohyby 63 111 Investiční činnosti (Zvýšení)/snížení dl. nehmotného majetku a budov, strojů a zařízení (1 566 ) (1 392 ) (Zvýšení)/snížení investic účtovaných ekvivalenční metodou 3 (1) (Zvýšení)/snížení realizovatelných finančních aktiv (1 180 ) (2 964 ) (Zvýšení)/snížení finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku nebo ztráty (62) (121) ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY (3 004 ) 1 633 Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů (3 004 ) 1 633 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty na počátku roku 19 745 18 113 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 16 742 19 745

VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV

v milionech EUR Částky k vyžádání od členských států Výsledek hospodaření minulých let: zisk/(ztráta) Ostatní rezervní fondy Fond z přecenění na reálnou hodnotu Čistá aktiva ZŮSTATEK K 31. 12. 2018 (66 424 ) 4 730 231 (61 464 ) Změna rezervního fondu Záručního fondu (21) 21 — — Změny reálné hodnoty — — 160 160 Přecenění závazků z titulu zaměstnaneckých požitků (14 164 ) — — (14 164 ) Ostatní 56 (105) — (49) Výsledek plnění rozpočtu za rok 2018 připsaný členským státům (1 803 ) — — (1 803 ) Výsledek hospodaření za běžný rok 4 796 — — 4 796 ZŮSTATEK K 31. 12. 2019 (77 560 ) 4 646 391 (72 523 ) Změna rezervního fondu Záručního fondu (173) 173 — — Změny reálné hodnoty — — 105 105 Přecenění závazků z titulu zaměstnaneckých požitků (15 155 ) — — (15 155 ) Ostatní 210 (252) — (42) Výsledek plnění rozpočtu za rok 2019 připsaný členským státům (3 218 ) — — (3 218 ) Výsledek hospodaření za běžný rok 57 416 — — 57 416 ZŮSTATEK K 31. 12. 2020 (38 480 ) 4 566 496 (33 418 )

PŘÍLOHY K FINANČNÍM VÝKAZŮM

Je třeba poznamenat, že v následujících tabulkách jsou částky týkající se Spojeného království stále uvedeny pod položkou „Členské státy“, neboť ačkoli Spojené království opustilo Unii dne 1. února 2020, nadále udržovalo během přechodného období do 31. prosince 2020 s Unií finanční vztahy, které byly rovnocenné finančnímu vztahu členského státu.

1. VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY

1.1 PRÁVNÍ ZÁKLAD A ÚČETNÍ PRAVIDLA

Účetnictví EU je vedeno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.

V souladu s článkem 80 finančního nařízení sestavuje EU své finanční výkazy podle pravidel akruálního účetnictví, která vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS). Tato účetní pravidla, jež přijímá účetní Komise, musí používat všechny orgány a subjekty EU zahrnované do konsolidace, aby byly konsolidované účetní závěrky EU konzistentní.

Aplikace nových a pozměněných účetních pravidel Evropské unie

Nová účetní pravidla EU, jež jsou v účinnosti pro roční období počínající 1. lednem 2020 nebo později

Neexistují žádná nová účetní pravidla EU, která by nabyla účinnosti pro roční období počínající dnem 1. ledna 2020 nebo později.

Nová účetní pravidla EU, jež k 31. prosinci 2020 dosud nebyla v účinnosti

Dne 17. prosince 2020 přijal účetní Evropské komise revidované účetní pravidlo EU 11 „Finanční nástroje“, které je účinné pro účetní období počínající 1. lednem 2021 nebo později. Revidované účetní pravidlo EU č. 11 bylo aktualizováno v souladu s novým standardem IPSAS 41 „Finanční nástroje“ a stanoví zásady účetního výkaznictví finančních aktiv a finančních závazků v držení subjektů EU.

Hlavní změny a jejich očekávané dopady na účetní závěrku EU za rok 2021 jsou tyto:

Nové zásady klasifikace a oceňování finančních aktiv

Revidované účetní pravidlo EU č. 11 zavádí přístup ke klasifikaci finančních aktiv, který je založen na zásadách a vychází ze dvou kritérií: z modelu řízení, který účetní jednotka používá pro správu svých finančních aktiv, a z charakteristiky smluvních peněžních toků těchto aktiv. V závislosti na těchto kritériích jsou finanční aktiva klasifikována do kategorií finančních aktiv v naběhlé hodnotě, finančních aktiv v reálné hodnotě vykazovaných do čistých aktiv / vlastního kapitálu nebo finančních aktiv v reálné hodnotě vykazované do zisku a ztráty.

Finanční aktiva se smluvními podmínkami, která představují pouze jistinu a úroky, jsou klasifikována buď v naběhlé hodnotě (pokud je finanční aktivum drženo v rámci modelu řízení, jehož cílem je držet finanční aktiva za účelem inkasa smluvních peněžních toků), nebo v reálné hodnotě vykazované do čistých aktiv (pokud je finanční aktivum drženo v rámci modelu řízení, jehož cíle je dosaženo jak inkasem smluvních peněžních toků, tak prodejem finančních aktiv). Finanční aktiva, která nesplňují kritéria pro klasifikaci buď v naběhlé hodnotě, nebo v reálné hodnotě vykazované do čistých aktiv, zejména finanční aktiva, u nichž smluvní peněžní toky nepředstavují pouze jistinu a podíly nebo která jsou držena v rámci jiných modelů řízení, jsou klasifikována v reálné hodnotě vykazované do zisku a ztráty.

V souladu s těmito zásadami budou v roční účetní závěrce EU za rok 2021 všechny kapitálové investice, které jsou v současné době klasifikovány jako „realizovatelné“, reklasifikovány do reálné hodnoty vykazované do zisku a ztráty. Očekává se rovněž, že dluhové cenné papíry budou reklasifikovány do reálné hodnoty vykazované do zisku a ztráty, neboť EU spravuje tato portfolia aktiv a hodnotí jejich výkonnost na základě reálné hodnoty. Související fond z přecenění na reálnou hodnotu bude uvolněn do čistých aktiv.

Nový model znehodnocení

Zatímco stávající model znehodnocení je založen na vzniklých ztrátách, revidované účetní pravidlo EU č. 11 zavádí výhledový model znehodnocení založený na očekávaných úvěrových ztrátách, který zohledňuje všechny možné případy selhání a jakákoli úvěrová posílení, která jsou nedílnou součástí smluvních podmínek. Pokud jde o příslušný časový horizont, použije se fázový přístup: dokud nedojde k významnému zvýšení úvěrového rizika, je opravná položka ze znehodnocení oceněna částkou rovnající se dvanáctiměsíční očekávané úvěrové ztrátě (fáze 1). V případě významného zvýšení úvěrového rizika (fáze 2) a u úvěrově znehodnocených finančních aktiv se opravná položka ke snížení hodnoty rovná očekávané úvěrové ztrátě během životnosti. Nový model znehodnocení se vztahuje na všechna finanční aktiva oceněná v naběhlé hodnotě nebo v reálné hodnotě vykazované do čistých aktiv, úvěrové přísliby a smlouvy o finanční záruce.

Očekává se, že nový model znehodnocení zaměřený na budoucnost povede v roční účetní závěrce EU za rok 2021 k zúčtování dodatečné opravné položky ke znehodnocení, zejména ve vztahu k úvěrům na finanční pomoc, která je poskytována partnerským zemím v rámci programů makrofinanční pomoci a Euratomu.

Účtování finančních záruk

Podle současného účetního pravidla EU č. 11 se většina finančních záruk – zejména těch, které jsou poskytnuty bez protihodnoty nebo v nominální protihodnotě – účtuje v souladu se zásadami účetního pravidla EU č. 10 „Rezervy, podmíněná aktiva a podmíněné závazky“, a proto se zaúčtují buď jako rezervy, nebo jsou vykázány jako podmíněné závazky v závislosti na pravděpodobnosti ztráty.

Revidované účetní pravidlo č. 11 vyžaduje uplatnění účetních požadavků finanční záruky na všechny smlouvy o finanční záruce, které by měly být prvotně zaúčtovány buď v reálné hodnotě, nebo jako očekávaná úvěrová ztráta během životnosti v případě, že reálnou hodnotu nelze spolehlivě stanovit. Při následném ocenění by smlouvy o finanční záruce měly být oceněny i) ve výši opravné položky a ii) částkou prvotního zaúčtování sníženou případně o kumulovanou částku výnosů zaúčtovanou v souladu se zásadami účetního pravidla EU č. 4 „Příjmy ze směnných transakcí“, podle toho, která z těchto částek je vyšší.

V důsledku toho se v účetní závěrce EU na rok 2021 očekává, že stávající smlouvy o finanční záruce budou reklasifikovány z finančních rezerv do kategorií závazků z finanční záruky a přeceněny na očekávané úvěrové ztráty během životnosti, a případně na částku původně zaúčtovanou jako rezervy snížené o akumulované amortizace, podle toho, která z těchto částek je vyšší. Očekává se, že tato změna povede ke zvýšení finančních závazků v rozvaze, zejména v souvislosti se zárukami poskytnutými skupině EIB v rámci vnějšího úvěrového mandátu.

Nové požadavky se použijí retrospektivně a s výhradou zvláštních přechodných ustanovení revidovaného účetního pravidla EU č. 11. Není zejména nutné přepracovávat srovnávací údaje. Vlivy případných přecenění budou proto vykázány v čistých aktivech k původnímu datu použití revidovaného účetního pravidla EU č. 11.

1.2 ÚČETNÍ ZÁSADY

Cílem finančních výkazů je poskytovat informace o finanční situaci, výkonnosti a peněžních tocích účetní jednotky, které jsou užitečné pro široký okruh uživatelů. V případě účetních jednotek veřejného sektoru, mezi něž EU patří, musí finanční výkazy podávat zejména informace, jichž lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání účetní jednotky se svěřenými zdroji. Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument.

Všeobecná kritéria (účetní zásady), která je třeba při sestavování finančních výkazů respektovat, jsou obsažena v účetním pravidle EU č. 1 „Finanční výkazy“. Tato kritéria jsou totožná se standardem IPSAS 1: věrné zobrazení, účetnictví na akruální bázi, předpoklad nepřetržitého trvání účetní jednotky, bilanční kontinuita, významnost, agregace, kompenzace a srovnatelnost informací.

Kvalitativními znaky účetního výkaznictví jsou relevance, věrný a poctivý obraz (spolehlivost), srozumitelnost, včasnost, srovnatelnost a ověřitelnost.

1.3 KONSOLIDACE

Rozsah konsolidace

Konsolidované finanční výkazy EU zahrnují všechny významné ovládané účetní jednotky, společná ujednání a přidružené účetní jednotky. Úplný seznam subjektů zahrnutých do konsolidačního celku, který nyní obsahuje 52 ovládaných a 1 přidruženou účetní jednotku, je uveden v bodě 9. K ovládaným jednotkám se řadí orgány EU (včetně Komise, avšak vyjma Evropské centrální banky) a agentury EU (vyjma agentur společné zahraniční a bezpečnostní politiky). Za ovládanou účetní jednotku se také považuje Evropské společenství uhlí a oceli (ESUO) v likvidaci. Jedinou přidruženou účetní jednotkou EU je Evropský investiční fond (EIF).

Účetní jednotky, které by měly být zahrnuty do konsolidačního celku, avšak jsou z hlediska konsolidovaných finančních výkazů EU jako celku nevýznamné, nemusejí být do konsolidace zahrnovány ani účtovány pomocí metody ekvivalence, pokud by to bylo pro EU nadměrně časově či finančně náročné. Tyto účetní jednotky jsou označovány jako „Nevýznamné účetní jednotky“ a jsou samostatně uvedeny v bodě 9. V roce 2020 bylo do kategorie nevýznamných účetních jednotek zařazeno osm účetních jednotek.

Ovládané účetní jednotky

Rozsah konsolidace se stanoví na základě pojetí ovládání. Ovládanými účetními jednotkami se rozumí účetní jednotky, v jejichž případě plyne EU z její účasti prospěch anebo má na takový prospěch právo a v jejichž případě je EU schopná ovlivňovat povahu a výši tohoto prospěchu, a to prostřednictvím své pravomoci v těchto jednotkách. Tato pravomoc musí být vykonatelná v krátkém čase a musí se týkat relevantních činností účetní jednotky. Ovládané účetní jednotky jsou plně zahrnuty do konsolidace. Konsolidace se provádí za období od počátku vztahu mezi ovládající a ovládanou účetní jednotkou do záni