Pro současnou situaci má však zásadní význam skutečnost, že podstatná část Evropanů dosud není naočkována. Celkově není v EU stále plně naočkováno 23,5 % dospělých osob a v některých členských státech toto číslo dokonce dosahuje 70,8 %. Vůbec nejvarovnějším údajem je ale patrně to, že v některých členských státech stále není plně naočkováno až 65 % osob starších 65 let.

Jedním z důvodů tohoto opětovného nárůstu počtu případů je dominance varianty delta, která je dvakrát nakažlivější než původní virus, i když jsou očkovací látky proti onemocnění způsobenému touto variantou i nadále účinné. Imunita u osob, které byly naočkovány jako jedny z prvních (obecně nejzranitelnější osoby a starší věkové skupiny), mohla navíc začít slábnout. Změna ročního období vedla do značné míry k přesunu společenského a hospodářského života do vnitřních prostor, kde se virus může snáze přenášet. Na schopnost šíření viru má jasný dopad rovněž rychlost, s jakou vlády uvolňují nebo zavádějí omezení a preventivní opatření.

EU dnes čelí dvojí výzvě. Členské státy se již nyní nacházejí v situaci, kdy rychle rostou počty případů, jež jsou dost závažné na to, aby se systémy zdravotní péče znovu dostaly do velmi vážných problémů. K tomu se nyní přidává hrozba, kterou představuje varianta omikron: ačkoli podrobný dopad této varianty se stále posuzuje, kvůli rychlosti jejího šíření a míře mutace se jednoznačně jedná o variantu vzbuzující obavy. Jelikož tato varianta přichází v době, kdy stále není dostatečná proočkovanost, posilovací dávky se teprve začínají aplikovat a zdravotnická zařízení čelí již téměř dva roky intenzivnímu tlaku, je třeba bezodkladně jednat.

Je třeba přijmout bezodkladná a rozhodná opatření. Společné úsilí EU, členských států a občanů znamená, že jsme nyní mnohem lépe připraveni jednat než na začátku pandemie. Víme mnohem více o tom, jak prostřednictvím hygienických opatření a cílených restrikcí omezit přenos onemocnění COVID-19. Stále dostupnější jsou léčebné prostředky, jež umožňují COVID-19 léčit. A co je nejdůležitější, probíhá očkování, kterým se výrazně snižují rizika pro většinu Evropanů. Očkování umožnilo, abychom se do značné míry vrátili ke svému každodennímu životu a zahájili hospodářské oživení, a otevřelo dveře iniciativám k obnovení svobod, jako je například digitální certifikát EU COVID. Díky společnému úsilí EU o posílení výroby a dodávek očkovacích látek se podstatně zvýšil přístup k očkování a dostupnost očkovacích látek nyní nepředstavuje žádný problém: jasný příklad přidané hodnoty přístupu na úrovni EU. Očkování znamená, že reakce na pandemii může být lépe přizpůsobena situaci jednotlivce.

Letos na podzim se v mnoha členských státech začalo znovu šířit onemocnění COVID-19, přičemž rychle narůstají počty případů a nemocnice a zdravotníci se opět ocitli pod tlakem. Vlády musí znovu hledat rovnováhu mezi potřebou restrikcí k omezení šíření viru a náklady, které to znamená pro společenský a hospodářský život. Návrat do kritické situace po období oddechu vyvolal u mnoha občanů frustraci a únavu. Obavy ještě umocnila nová hrozba, kterou představuje varianta omikron.

·členské státy by měly zvýšit kapacitu pro sekvenování genomu a zintenzivnit sledování varianty omikron a veškerých dalších variant vzbuzujících obavy, a to i prostřednictvím rozsáhlého testování odpadních vod. Komise pomůže zajistit rychlé sdílení vzorků a výsledků,

·členské státy by za podpory Komise měly úzce koordinovat provádění změn v reálném čase u opatření na hranicích a cestovních opatření v souladu s doporučeními Rady o cestování do EU a o volném pohybu v rámci EU, včetně testování a karanténních opatření. Na základě nejnovějších dostupných vědeckých důkazů a v souladu se zásadou předběžné opatrnosti může být v reakci na stávající riziko varianty omikron jako vhodný prostředek v rámci záchranné brzdy členskými státy zvážena povinnost podstoupit před příjezdem test PCR, zejména v případě cest do EU, jakož i cest v rámci EU. Tyto kroky by měly být přijaty na co nejkratší nezbytnou dobu, měly by být přiměřené a nediskriminační a měly by podléhat průběžnému přezkumu,

Za třetí, cestovní omezení mohou zpomalit další pronikání této varianty ze třetích zemí do EU. Společný rámec zavedený za účelem koordinace opatření k omezení cestování do EU (viz níže) umožnil, aby se do několika hodin poté, co Světová zdravotnická organizace uznala variantu omikron, uplatnila „záchranná brzda“. Výsledkem byla dohoda ze dne 26. listopadu o použití cílených cestovních opatření pro země, které jsou nejvíce zasaženy variantou omikron. Tato opatření rovněž umožňují neustále sledovat situaci s cílem rozšířit seznam dotčených třetích zemí, zavést možná opatření v rámci EU nebo zrušit preventivní opatření, jakmile budou k dispozici další vědecké důkazy.

V tomto ohledu může EU čerpat z klíčových iniciativ zavedených v minulém roce. Za prvé, prostřednictvím Inkubátoru HERA, který byl spuštěn v únoru 2021, se Komise připravila na detekci variant, vývoj, regulační schvalování a výrobu upravených očkovacích látek. EU vyvinula značné úsilí, aby posílila svou schopnost rychle odhalovat a popsat varianty vzbuzující obavy. V únoru 2021 bylo poskytnuto 200 milionů EUR na posílení kapacit členských států v oblasti sekvenování. Díky smlouvě o službách sekvenování celého genomu mohlo jedenáct členských států a tři země západního Balkánu nechat provést analýzu více než 100 000 vzorků. V rámci nového programu v hodnotě 77 milionů EUR se buduje dlouhodobá infrastruktura pro sekvenování genomu a testování ve 24 zemích EU/EHP, přičemž další rozšíření je navrženo v roce 2022. To znamená nejen lepší reakci na současnou pandemii, ale také trvalé zvýšení kapacity. EU rovněž rozvinula svou kapacitu pro testování odpadních vod za účelem lokalizace nových případů. V důsledku toho je nyní EU lépe připravena na varianty: investice do zvýšené kapacity genetického sekvenování a účinné sdílení údajů umožní identifikovat v reálném čase jakékoli další mutantní kmeny, aby bylo možné okamžitě reagovat. Přizpůsobení vakcín novým kmenům, je-li zapotřebí, je nyní zohledněno ve smlouvách s výrobci očkovacích látek.

Vedle očkování dospělých mohou členské státy díky schválení dvou očkovacích látek pro použití u věkové skupiny dvanáct a více let rozšířit očkování ještě více. Kromě toho byla nyní schválena i vakcína pro děti ve věku od pěti do jedenácti let.

Ačkoli vakcíny stále nabízí spolehlivou ochranu, jejich účinnost se v průběhu času přirozeně snižuje. Dne 24. listopadu vydalo Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) rychlé posouzení rizik, z něhož vyplývá, že je třeba urychleně zvážit posilovací dávku pro osoby starší 40 let a primárně se přitom zaměřit na nejzranitelnější a starší osoby. Středisko ECDC rovněž uvedlo, že by země mohly zvážit možnost aplikace posilovací dávky všem dospělým osobám po šesti měsících od dokončení základního očkování. Zvýšilo by to ochranu před infekcí s ohledem na klesající imunitu. Všechny členské státy již začaly podávat posilovací dávky nejohroženějším skupinám a řada členských států posilovací dávky již nabízí všem obyvatelům.

Skutečností je, že s intenzivnějším šířením viru a rizikem, že se virus bude ještě více šířit kvůli variantě omikron, budou rovněž zapotřebí další preventivní opatření, aby se snížila rizika kontaktu a nákazy. Očkování samo o sobě nestačí k tomu, aby virus zbrzdilo. Zkušenosti získané od začátku pandemie ukazují, že tato opatření jsou nezbytnou součástí kroků v boji proti šíření viru. Mezi faktory úspěchu patří schopnost činit rázná rozhodnutí, dobrá komunikace a zapojení komunit. Stejně jako v průběhu celé pandemie budou muset orgány nalézt správnou rovnováhu, aby příslušná omezení byla včasná, účinná, ale také přiměřená: jednotlivcům by neměly být omezeny svobody, pokud to významně nepřispívá ke snížení dopadu viru. Je třeba se rovněž poučit z předchozích zkušeností s uplatňováním těchto omezení – například pokud jde o velký dopad uzavření škol, univerzit a vysokých škol na duševní zdraví a studijní výsledky dětí a mladých lidí. Stejně tak ale platí, že příliš dlouhé čekání před zavedením nezbytných opatření vede k tomu, že je následně nutné podniknout radikálnější kroky. Opatření, jako je lepší dodržování hygieny nebo izolace doma v případě, že se objeví příznaky nemoci, se mohou pro společnost stát v dlouhodobém horizontu normou.

V současnosti je hlavním úkolem přesvědčit ty, kteří ještě nejsou očkováni, aby se dali očkovat. Členské státy začínají používat širší škálu opatření v reakci na skutečnost, že neočkované osoby představují pro zdraví společnosti jako celek a udržitelnost systémů zdravotní péče větší hrozbu než osoby očkované. Váhavý postoj k očkování má řadu příčin. Ty často vyžadují individualizovaná místní řešení, přičemž klíčovou roli hraje důvěra v místní zdravotnické pracovníky. Existují však určité společné prvky, na nichž by EU a její členské státy – jakož i globální partneři, jako je NATO – mohly nadále společně pracovat, zejména obrovské množství zavádějících informací a dezinformací o vakcínách, které pronikly do veřejné sféry. Komise zavedla zvláštní postup, který má usnadnit rychlou reakci na dezinformace. Systém včasného varování umožňuje účinnou spolupráci s členskými státy a zvláštní prostor pro spolupráci v souvislosti s onemocněním COVID-19 propojuje analýzy dezinformací týkajících se pandemie a příslušné reakce. Komise rovněž nabídla přímou dvoustrannou podporu členským státům s nejnižší proočkovaností a oslovila také zdravotnické pracovníky v těchto zemích. Tento postup by se nyní mohl rozšířit s cílem mobilizovat další čelné představitele komunit (například představitele z řad podnikatelů a odborářů, náboženské představitele a představitele z oblasti sportu). Komise rovněž spolupracuje s on-line platformami a motivuje je k tomu, aby nabízely prostor pro komunikační kampaně a propagaci názorů odborníků, monitorovaly dezinformace a sdílely údaje.

Úsilí v oblasti očkování musí pokračovat. Dodavatelské a výrobní kapacity jsou nyní zajištěny prostřednictvím Strategie EU pro očkovací látky. Do konce tohoto roku bude mít EU instalovanou výrobní kapacitu ve výši více než 300 milionů dávek za měsíc. Smlouvy uzavřené v rámci Strategie EU pro očkovací látky poskytují členským státům přístup k takovému množství dávek vakcín (včetně upravených vakcín, budou-li nezbytné), které v letech 2022 a 2023 budou potřebovat. EU bude muset i nadále investovat do vývoje a výroby lepších, pokročilejších očkovacích látek proti onemocnění COVID-19 a jeho variantám. Úřad HERA umožní rozvoj silné strategické kapacity pro přesné plnění této funkce s cílem bojovat proti současným i budoucím hrozbám zlepšením vývoje, výroby, nákupu a distribuce očkovacích látek. To bude zahrnovat identifikaci a řešení slabých míst, pokud jde o kritické dodávky a materiály pro výrobu vakcín, v návaznosti na činnost pracovní skupiny Komise pro navýšení průmyslové výroby. Členské státy by měly využít stávající společnou veřejnou zakázku k řešení potenciálního nedostatku injekčních stříkaček. Zásadní význam má rovněž zlepšení přístupu k vakcínám, aby podávání očkovacích látek zdravotnickými službami mohlo probíhat v místních komunitách a aby k nim měli občané snadný přístup.

Vzhledem k rostoucímu podílu obyvatel, kteří jsou očkováni a nyní dostávají posilovací dávky, se omezení stále více přesouvají od opatření zaměřených na celou populaci k opatřením, která zohledňují jak individuální situaci, tak riziko, že by daná osoba mohla situaci zhoršit. Opatření, jako je požadavek, aby osoby pracující v prostředí se zranitelnými osobami byly očkovány, jsou logickou reakcí na současný stav.

Sada nástrojů pro sledování a zvládání situace

Kromě těchto požadavků by členské státy měly i nadále využívat nástroje k usnadnění každodenního života, které mají k dispozici. Nepostradatelným nástrojem pro zvládání a kontrolu pandemie a rychlou reakci na ohniska zůstane dostupné a přístupné testování. Členské státy musí zajistit dostatečné testovací kapacity, aby bylo možné zvládnout nápory viru. Strategie testování by měly být zacíleny například na prostředí s vysoce rizikovými skupinami, jako jsou zařízení dlouhodobé péče a nemocnice, jakož i na místa s vysokou mírou přenosu, jako jsou školy. Mohly by rovněž být kombinovány s testováním na další cirkulující viry, jako je chřipka. I nadále by se mělo pracovat na zajištění přesnosti testování, mj. zkoumáním toho, zda je účinnost testů ovlivněna očkováním.

Součástí sady nástrojů k omezení opětovného rozšíření onemocnění COVID-19 zůstává trasování kontaktů a členské státy by si pro tento účel měly zachovat dostatečnou kapacitu. Důležitou úlohu při prolomení řetězce infekcí na vnitrostátní i přeshraniční úrovni, a tudíž i při záchraně životů, mohou rovněž nadále hrát aplikace pro trasování kontaktů a varování, které doplňují stávající manuální trasování kontaktů. V současnosti má aplikaci pro trasování kontaktů a varování 21 zemí EU/EHP, přičemž 18 z nich je propojeno prostřednictvím serveru evropské federační brány, který lidem umožňuje používat jejich aplikaci i za hranicemi. Všechny členské státy se vyzývají, aby tento server využívaly.

Klíčovým prvkem oživení a pro členské státy a občany nedocenitelným nástrojem, který umožňuje přeshraniční pohyb občanů EU a přispívá k tomu, aby sociální a hospodářská činnost mohla pokračovat s minimálním narušením, je digitální certifikát EU COVID, jenž byl navržen, přijat a zaveden bezprecedentním tempem. Členské státy již vydaly více než 650 milionů těchto certifikátů.

Úspěšné a rozsáhlé používání digitálního certifikátu EU COVID rovněž umožňuje revidovaný přístup k volnému pohybu v rámci EU. Komise proto předložila návrh nového doporučení Rady o koordinovaném přístupu k usnadnění bezpečného volného pohybu během pandemie COVID-19. Tento návrh stanoví nový přístup, na jehož základě by se na cestující s platným digitálním certifikátem EU COVID v zásadě neměla vztahovat další omezení volného pohybu, jako je karanténa nebo testy. Bere rovněž v úvahu situaci rychlého šíření viru v některých oblastech EU, kdy by členské státy měly občanům doporučit, aby se vyvarovali veškerých cest do a z těchto oblastí, jež nejsou nezbytně nutné. Cestující bez certifikátu o očkování nebo zotavení, kteří cestují z těchto vysoce rizikových oblastí, by před odjezdem měli podstoupit test a po příjezdu se podrobit karanténě/samoizolaci. V neposlední řadě návrh rovněž upravuje metodiku regionální mapy vypracované ECDC a zohledňuje v ní proočkovanost.

Doporučení Rady stanoví požadavky na omezení šíření viru v EU, včetně testování a karantény, v rámci mechanismu záchranné brzdy, který se použije při vysoké prevalenci varianty vzbuzující obavy, jako je omikron. Členské státy by po dobu první analýzy varianty omikron měly zvážit uplatňování dotčených opatření jako součást preventivních kroků k omezení rizika šíření. Tyto kroky by měly být přiměřené, nediskriminační, transparentní a plně koordinované.

Klíčové je zajistit správnou délku platnosti certifikátů o očkování v rámci digitálního certifikátu EU COVID, přičemž je třeba uznat, že záruka, kterou tyto certifikáty poskytují, spolu s postupně klesající účinností očkovacích látek postupem času slábne. Délka platnosti certifikátů proto musí být slučitelná jak s tímto slábnoucím účinkem, tak s potřebou přiměřeného času na provedení kampaně na podporu očkování posilovací dávkou, aby omezení volného pohybu od ukončení platnosti certifikátu bylo plně přiměřené. Komise má za to, že s účinkem od 10. ledna 2022 by již členské státy neměly uznávat certifikáty, které jsou starší než devět měsíců od počátečního očkování. To se odráží v návrhu Komise, který zohledňuje pokyny střediska ECDC, pokud jde o podávání posilovacích dávek po šesti měsících, a stanoví dodatečnou tříměsíční lhůtu pro přizpůsobení vnitrostátních očkovacích kampaní a zpřístupnění posilovacích dávek občanům. Kromě toho Komise zvažuje, zda tuto platnost stanovit závazným způsobem. Nařízení se v současné době použije do 30. června 2022. Jelikož se zdá nepravděpodobné, že pandemie do té doby skončí, připravuje Komise legislativní návrh na prodloužení jeho použitelnosti na omezenou dobu.

Digitální certifikát EU COVID je jediným platným rozsáhlým systémem certifikátů COVID-19, který řeší dopad onemocnění COVID-19 na každodenní život a rovněž usnadňuje cestování obyvatel třetích zemí do EU a z ní. Navázání certifikátu na systémy třetích zemí již umožnilo propojení s 51 zeměmi a bude dále rozšiřováno, a to i do Afriky.

Komise rovněž navrhla změnit pravidla pro cesty do EU a vytvořit propojení s digitálním certifikátem EU COVID a certifikáty třetích zemí považovanými za rovnocenné. Tato revize by od 10. ledna do března 2022 umožnila nový přezkum seznamu způsobilých třetích zemí, ze kterých jsou na základě epidemiologické situace povoleny cesty, jež nejsou nezbytně nutné. V případě většiny ostatních zemí by cestování bylo povoleno jen osobám podnikajícím nezbytně nutné cesty, očkovaným a uzdraveným, přičemž členské státy by rovněž mohly vyžadovat karanténu a dodatečné testování. Členské státy by akceptovaly nejen očkovací látky proti COVID-19 povolené v EU, ale i ty, u nichž byl dokončen proces zařazení na seznam Světové zdravotnické organizace (WHO) k nouzovému použití, za předpokladu, že cestující mají před vycestováním rovněž platný doklad o negativním testu PCR. Komise navrhuje, aby se od března 2022 přešlo od současného hybridního přístupu založeného na zemi/osobě k přístupu čistě založenému na osobách, který upřednostňuje očkované a uzdravené cestující. Pro zpomalení či omezení přenosu nových variant do EU a jejich šíření bude i nadále zásadní koordinovaný přístup k cestovním omezením z obzvláště vysoce rizikových oblastí.

Členské státy a země přidružené k schengenskému prostoru se musí řídit tímto doporučením a koordinovat omezení pro všechny druhy cest do EU+. Jak je uvedeno výše, varianta omikron nyní dokazuje, jak je tento účinný koordinovaný přístup potřeba. Rychlé uplatnění pravidel mechanismu záchranné brzdy ukázalo, že rámec EU pro koordinovaný přístup funguje a pomůže omezit šíření nové varianty. Je zapotřebí provádět každodenní hodnocení, aby bylo možné vyhodnotit, zda by se opatření měla vztahovat i na další země, jakož i posoudit povahu testování a karantény pro osoby podnikající nezbytně nutné cesty do EU, jimž je vstup na území EU stále povolen. Skutečností však je, že varianta se již rozšířila a cestující se jí mohli nakazit již před vycestováním z konečného výchozího místa do EU. Je proto nezbytné mít k dispozici čtrnáctidenní cestovní historii všech osob přicestovavších do EU a moci identifikovat osoby, které byly během cesty v úzkém kontaktu s nakaženým cestujícím, aby je bylo možné účinně trasovat, a to i za hranicemi. V této souvislosti je třeba, aby všechny členské státy zavedly účinné formuláře pro trasování cestujících. Pokud nebudou k dispozici jasné informace o zemích navštívených všemi cestujícími během čtrnácti dnů před příjezdem do EU, je pravděpodobnější, že zhoršující se situace bude vyžadovat úplný zákaz cestování ze zemí mimo EU pro osoby podnikající jiné než nezbytně nutné cesty a přísnější karanténní požadavky pro osoby podnikající nezbytně nutné cesty. Komise navrhne právní rámec EU pro koordinovaný přístup k formulářům pro trasování cestujících v rozsahu nezbytném k zastavení šíření onemocnění COVID-19. Klíčovou úlohu při zajišťování dostupnosti těchto kritických informací mohou rovněž hrát dopravci.

Strukturální odolnost a koordinace

Pro to, aby EU byla schopna co nejlépe využívat své nástroje k řešení současného opětovného šíření viru, bude obzvláště důležitá úzká koordinace mezi členskými státy. Za tímto účelem bude potřeba vysoká míra toku informací o plánovaných vnitrostátních opatřeních, soustavné monitorování a důsledná aplikace pokynů ECDC a EMA. Je třeba plně využívat klíčových fór, jako je Výbor pro zdravotní bezpečnost a integrovaná opatření EU pro politickou reakci na krize (IPCR).

K řešení výzev souvisejících s pandemií v roce 2022 je nezbytné rychlé přijetí úplného balíčku návrhů týkajících se evropské zdravotní unie a rámce pro mimořádné situace, které EU a jejím členským státům umožní využít nových možností rozhodné reakce v případě budoucích vážných přeshraničních zdravotních hrozeb, jež nabízí úřad HERA. Současně by úřad HERA měl dosáhnout svého cíle, kterým je dát všem klíčovým zúčastněným stranám hlas při definování operativního přístupu EU.

IV NEZBYTNOST OPATŘENÍ NA CELOSVĚTOVÉ ÚROVNI

EU by měla i nadále stát v čele úsilí o zajištění ochrany celého světa před onemocněním COVID-19. Nikdo není v bezpečí, dokud nejsou v bezpečí všichni.

EU stojí od počátku pandemie v čele globální reakce tím, že podporuje sousední a partnerské země při řešení jejích zdravotních a socioekonomických důsledků. Je rovněž hnací silou výzkumu očkovacích látek, jejich největším světovým vývozcem a zaujímá stěžejní místo v procesu jejich sdílení. Poskytuje rovněž podporu zemím, které se potýkají se závažnými dopady na zdraví a hospodářským propadem. Tuto činnost je nyní třeba dále zintenzivnit.

Evropskou ochrannou známkou je otevřenost a spravedlnost. Více než 1 miliarda očkovacích látek vyrobených v EU byla odeslána do více než 150 zemí na všech kontinentech. EU vyvezla tolik vakcín, kolik jich dodala svým občanům. Nejméně každá druhá vakcína vyrobená v Evropě je a byla vyvezena. Návrh nového mechanismu pro transparentnost vývozu zajistí, aby EU mohla i nadále sledovat vývoz vakcín a účinných látek.