CS    CS  
 EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 6.6.2012  
SWD(2012) 167 final 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
Návrhu sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady, 
kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problém ů úvěrových institucí 
a investičních podnik ů a kterou se m ění směrnice Rady 77/91/EHS, 82/891/ES, 
2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ ES, 2007/36/ES a 2011/35/ES a na řízení 
(EU) č. 1093/2010 
{COM(2012) 280 final} 
{SWD(2012) 166 final}  
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
Návrhu sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady, 
kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problém ů úvěrových 
institucí a investi čních podnik ů a kterou se m ění směrnice Rady 77/91/EHS, 
82/891/ES, 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES 
a 2011/35/ES a na řízení (EU) č. 1093/2010 
1. D EFINICE PROBLÉMU  
Během finan ční krize byla d ůkladně prověřena schopnost orgán ů zvládat krize jak na 
vnitrostátní úrovni, tak i v p řeshraničních situacích. Rychle bylo z řejmé, že orgány ani 
banky nejsou náležit ě připraveny. Pohotovostní plánování pro scéná ře finančních potíží 
nebylo dostate čné. Ne všechny členské státy m ěly pravomoc zasáhnout v po čáteční fázi 
a stabilizovat a reorganizova t banku ve špatném finan čním stavu. Orgány v mnoha 
členských státech nem ěly přiměřené nástroje a pravomoci k řešení úpadku banky. Jelikož 
by úpadek velkých, vzájemn ě závislých bank mohl zp ůsobit značné systémové škody, 
neměly orgány jinou volbu, než použít na jejich záchranu peníze da ňových poplatník ů. 
Zatímco činnost přeshraničních bank je vysoce integrova ná, a to do té míry, že linie 
podnikání a vnit řní služby jsou siln ě propojené nap říč zeměpisnými hranicemi 
jednotlivých členských stát ů, pravomoc orgán ů zasáhnout z ůstala na vnitr ostátní úrovni. 
Dojde-li proto k úpadku p řeshraniční banky, soust ředí se orgány dohledu a ostatní orgány 
(příslušné k řešení problém ů) pouze na činnosti na svém území. To m ůže ztěžovat 
přeshraniční spolupráci a vést k neú činným a p řípadně konkuren čním přístupům k řešení 
problémů s neoptimálními výsledky na úrovni EU. 
Během finan ční krize vytvo řil soukromý sektor p ředem ( ex ante ) jen omezené finan ční 
prostředky určené na financování opat ření k řešení problém ů, či dokonce nevytvo řil 
žádné takovéto finan ční prostředky. 
Veřejné intervence stojí da ňové poplatníky zna čné peněžní částky a v n ěkterých 
členských státech dokonce ohrožují ve řejné finance. V období od října 2008 do 
října 2011 schválila Komise v rámci opat ření státní podpory ve prosp ěch finančních 
institucí částku ve výši 4,5 bilionu EUR (což odpovídá 37 % HDP EU), z níž byla 
v období 2008–2010 využita částka ve výši 1,6 bilionu EUR (což odpovídá 13 % HDP 
EU). Na opat ření v oblasti záruk a likvidity p řipadala částka ve výši  1,2 bilionu EUR, tj. 
přibližně 9,8 % HDP EU. Zbývající částka byla ur čena na opat ření v oblasti 
rekapitalizace a záchrany znehodnocených aktiv, na n ěž připadala částka ve výši 
CS 3   CS 409 miliard EUR (3,3 % HDP EU)1. Rozpočtové závazky a výdaje v tomto rozsahu 
nejsou z da ňového hlediska udržitelné a ukládají sou časným a budoucím generacím 
značnou zátěž. Krize, která za čala ve finan čním odvětví, mimoto uvrhla hospodá řství EU 
do vážné recese, kdy se HDP EU v roce 2009 snížil o 4,2 %, tj. 0,7 bilionu EUR. 
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Ačkoliv je bankovní sektor v EU vysoce integrovaný, systémy k řešení bankovních krizí 
existují i nadále pouze na úrovni jednotlivých členských stát ů a neposta čují k řešení 
situace p řeshraničních institucí v obtíž ích. Koordinace v t ěchto případech bude 
pravděpodobně složitá a cíle sledované jednotli vými orgány se mohou lišit. Mají-li 
orgány při řešení problém ů bank omezené možnosti, zvyšuje to riziko morálního hazardu 
a vyvolává o čekávání, že velké, komplexní a vzájemn ě propojené banky budou v p řípadě 
problémů opět potřebovat ve řejnou intervenci. Pouze opat ření na úrovni EU m ůže proto 
zajistit, aby v dob ě krize podléhaly úv ěrové instituce soudržným zásah ům, které zajiš ťují 
rovné podmínky a podporují další integraci na vnit řním trhu. 
Opatření EU není zapot řebí k výb ěru orgánů příslušných k řešení problém ů bank 
a postupů řešení problém ů. O nich mohou rozhodnout členské státy. 
3. C ÍLE INICIATIVY EU 
Obecným cílem je zachovat finan ční stabilitu a d ůvěryhodnost bank a zabránit ší ření 
problémů. Návrh usiluje o snížen í ztrát pro celou spole čnost, zejména da ňové poplatníky, 
na nejnižší možnou úrove ň a o omezení morálního hazardu. Navrhovaný rámec má 
rovněž posílit vnit řní trh pro bankovní služby a zárove ň zachovat rovné podmínky. 
4. U PŘEDNOST ŇOVANÉ MOŽNOSTI POLITIKY A JEJICH O ČEKÁVANÉ DOPADY  
Příprava a prevence 
Prvním cílem rámce pro obnovu a řešení problém ů bank je zajistit, aby se pokud možno 
zabránilo úpadku bank a aby orgány a banky byly p řipraveny na nep říznivý vývoj. Za 
tímto účelem byly p řezkoumány a vybrány níže uvedené možnosti. 
Dobrovolné dohody o finan ční podpoře v rámci skupiny umožní finan čním skupinám 
převádět aktiva mezi jednotlivými subjekty, pokud se jeden člen skupiny dostane do 
finančních potíží. To by mohlo pomoci zamezit tomu, aby se finan ční problémy částí 
skupiny staly p říliš vážnými, a tudíž p řinést prosp ěch celé skupin ě. Převádění aktiv ze 
zdravého subjektu by však mohlo snížit jeho lik viditu a kapitál, a tudíž oslabit postavení 
věřitelů a vkladatel ů. Převody by proto m ělo být možné provád ět pouze tehdy, pokud 
neohrozí likviditu nebo solventnost pos kytovatele podpory. Orgány dohledu by mohly 
schválit rámec, který pos kytuje záruky pro všechny zú častněné strany. V ur čitých 
případech by mohly orgány dohledu od ba nk, které jsou stranami dobrovolné dohody 
o podpoře v rámci skupiny, vyžadovat, aby pomohly jinému subjektu v téže skupin ě. 
                                                 
1 Zdroj: Evropská komise, Srovnávací p řehled státních podpor, aktualizace z podzimu 2011 
[KOM(2011) 848]. 
CS 4   CS Tento prostor pro optimální rozd ělování aktiv v mimo řádných situacích by posílil rovn ěž 
vnitřní trh. 
Od bank a orgán ů se bude vyžadovat, aby vypracovaly pohotovostní plány pro krizové 
situace. Plány obnovy vyhotovené bankami by mohly orgán ům dohledu pomoci ur čit 
vhodná opat ření k obnov ě zdraví bank v po čáteční fázi. Vypracování plán ů obnovy 
pomůže rovněž samotným bankám p ři přezkoumání jejich operací, rizik a pot řebných 
opatření v případě problém ů. Plány řešení problém ů vypracované orgány umožní 
rychlejší, ú činnější a efektivn ější přijetí případných opat ření, což podstatn ě sníží 
(sociální) náklady úpadku banky. Jsou-li si orgány p říslušné k řešení problém ů plně 
vědomy způsobu, jak mohou náležitým zp ůsobem účinně vyřešit problémy krachující 
banky nebo skupiny či ji zlikvidovat, je pravd ěpodobnost úsp ěchu podstatn ě vyšší. 
Orgány p říslušné k řešení problém ů získají dodate čné pravomoci, které jim umožní 
požadovat zm ěny v provozních a obchodních strukt urách bank a omezit expozici 
a činnosti bank. Cílem opat ření je zajistit, aby bylo v p řípadě úpadku možné vy řešit 
problémy bank; tato opat ření přispějí k zrušení implicitn í státní podpory (pravd ěpodobná 
záchrana zvn ějšku (bail-out)) u bank, které jsou p říliš komplexní, velké nebo d ůležité, 
než aby zkrachovaly. To sníží morá lní hazard a donutí banky fungovat obez řetněji. 
Pokud lze řešit problémy bank, není jedinou al ternativou rozsáhlé využívání pen ěz 
daňových poplatník ů při jejich záchran ě, jelikož jednou z možností je i „ řízený úpadek“. 
Zrušení implicitní státní  záruky by však pravd ěpodobně zvýšilo náklady bank na 
financování. A čkoliv by v ětší pravomoci orgán ů příslušných k řešení problém ů pomohly 
hájit veřejné zájmy, mohly by omezit základní právo akcioná řů a vedení banky fungovat 
způsobem, který nejlépe vyhovuje jejich cíl ům a obchodním strategiím. P řípadná 
opatření k odstran ění překážek pro řešení problém ů by proto musela být p řiměřená 
systémovému významu úv ěrové instituce a pravd ěpodobnému dopadu jejího úpadku na 
finanční stabilitu. Opat ření nesmí být diskrimina ční a musí sloužit ve řejnému zájmu. 
Raná intervence 
Dále se bude rozvíjet stávající rámec pro v časný zásah řízený orgány dohledu (ranou 
intervenci). Orgány dohledu budou moci zasáhnout v ješt ě dřívější fázi (tj. p ři 
pravděpodobném porušení sm ěrnice o kapitálových požadavcích2 na rozdíl od 
skutečného porušení, jak je tomu v sou časnosti) a budou vybaveny rozší řeným souborem 
nástrojů a pravomocí. Takto mohou orgány dohl edu zabránit dalšímu zhoršování 
problémů v bance. 
Rozšířený, harmonizovaný soubor nástroj ů pro včasný zásah by mohl na úrovni dohledu 
předejít problém ům nebo je napravit, a tudíž významn ě zvýšit celkovou ú činnost řízení 
krizí v EU. Opat ření, jako je požadování odprodeje ur čitých obchodních činností, by 
mohla podstatn ě snížit nadm ěrná rizika nahromad ěná institucemi a tak zabránit jejich 
úpadku. Ustanovení zvláštního správce orgán ům umožní okamžit ě zastavit špatné 
hospodaření bank a zavést nápravná opat ření s cílem zamezit zhoršování nep říznivé 
situace. 
Existence v ětšího, soudržn ějšího souboru nástroj ů, který mají k dispozici všechny orgány 
dohledu, zlepší spolupráci mezi nimi a umožní p řijmout d ůležitá opat ření, která 
                                                 
2 Sm ěrnice 2006/48/ES o p řístupu k činnosti úv ěrových institucí a o jejím výkonu a sm ěrnice 
2006/49/ES o kapitálové p řiměřenosti investi čních podnik ů a úvěrových institucí. 
CS 5   CS v současnosti nejsou dostupná ve všech členských státech, v nichž p ůsobí přeshraniční 
bankovní skupiny. 
Některé z těchto nástroj ů by však mohly omezit svobodu vedení banky (nap ř. omezením 
činnosti, nahrazením vedoucích pracovník ů zvláštním správcem) a akcioná řů (např. 
pozastavením výplaty dividend). Tato opat ření by proto mohla být zavedena pouze 
společně se zárukami, které zajistí, že nebudou zneužita, budou sloužit ve řejnému zájmu 
a že jsou p řiměřená. 
Aby mohly banky v mimo řádné situaci navýšit sv ůj kapitál, budou právní p ředpisy 
pozměněny tak, aby m ěla valná hromada akcioná řů pravomoc p řed případnou krizí 
rozhodnout, že valná hromada m ůže být svolána ve zkrácené lh ůtě, vyvstane-li pot řeba 
mimořádného navýšení kapitálu. 
Řešení problém ů 
Zavedení minimálního souboru zvláštních nástroj ů pro řešení problém ů bank (nap ř. 
odprodej obchodních činností, rozd ělení aktiv, p řeklenovací banka) ve všech členských 
státech významn ě zvýší vyhlídky orgán ů na dosažení úsp ěšného a ú činného vy řešení 
problémů (řízený, včasný úpadek bank), a tudíž zachování  kontinuity hlavních finan čních 
služeb a stability celého finan čního systému. Na rozdíl od b ěžného insolven čního řízení 
by zvláštní postup pro řešení problém ů bank orgán ům umožnil použít metody, které jsou 
pro potřeby bankovnictví vhodn ější a umož ňují usilovat o vyvážen ější stanovení priorit 
s ohledem na akcioná ře (řešení problém ů přináší prosp ěch vkladatel ům, umož ňuje 
zachování kontinuity služeb a rovn ěž finanční stability). 
Doplňkový mechanismus umožní dluhy bank odepsat, nebo je částečně přeměnit na 
vlastní kapitál („záchrana zevnit ř“ (bail-in)). To m ůže být užite čné v případech, kdy 
k vyřešení problém ů velké, komplexní a závislé finan ční instituce zp ůsobem, který chrání 
finanční stabilitu a peníze da ňových poplatník ů, nemusí posta čovat ostatní nástroje. 
Rámec pro řešení problém ů bank omezí nebo zruší implicitní státní záruku za dluhy i 
u největších a nejd ůležitějších bank. Jako p řirozený d ůsledek se p ředpokládá, že se 
poněkud zvýší náklady bank na financování . Jinými slovy, náklady, které d říve hradili 
daňoví poplatníci, nyní ponesou zú častněné strany (v ěřitelé a vlastníci banky). Vyšší 
náklady bank na financování by mohly mírn ě snížit HDP. 
Podmínky pro použití nástroj ů a pravomocí k řešení problém ů musí zajistit, aby orgány 
mohly přijmout opat ření dříve, než se banka z ekonomického hlediska dostane do 
platební neschopnosti, aby se z výšily reálné vyhlídky na úsp ěšné a účinné vyřešení 
problémů. Řízený úpadek, kdy ztráty nese v prvé řadě vedení banky a akcioná ři, sníží 
rovněž morální hazard. Opat ření k řešení problém ů by mohla sou časně omezit základní 
práva akcioná řů a věřitelů. Měla by se proto uplat ňovat pouze výjime čně a v zájmu 
široké veřejnosti. 
Přeshraniční spolupráce 
Spolupráce mezi orgány p říslušnými k řešení problém ů bude institucionalizována 
a formalizována. Byly projednány r ůzné možnosti, nap říklad poskytnutí pravomocí 
k řešení problém ů orgánům EU a z řízení orgánu EU p říslušného k řešení problém ů. 
Upřednostňovanou možností je uzav ření dohod o spolupráci mezi kolegii k řešení 
CS 6   CS problémů. Kolegia k řešení problém ů zajistí, aby se vnitrostátní orgány vzájemn ě 
informovaly o mimo řádných situacích, jednaly o nich a v p řípadě úpadku p řeshraničních 
bank rozhodly o spole čných nebo koordinovaných opat řeních. Účast Evropského orgánu 
pro bankovnictví (EBA) v kolegiích k řešení problém ů zajistí, že jsou zohledn ěny zájmy 
všech členských stát ů a akcioná řů a že je zamezeno rozt říštění jednotného trhu. 
Financování 
Fondy pro řešení problém ů ex ante  a systémy pojišt ění vkladů, jejichž parametry byly 
nastaveny spole čně a které financuje odv ětví, zvýší úsp ěšnost opat ření k řešení problém ů 
a poskytnou da ňovým poplatník ům další záruky. A čkoliv se p ůsobnost systém ů pojištění 
vkladů a fondů pro řešení problém ů liší, jejich spole čné navržení zajistí řadu synergií. 
Dojde k úsporám z rozsahu, jelikož řešení problém ů snižuje riziko dalšího ší ření obtíží 
a optimální nastavení parametr ů financování pro řešení problém ů snižuje požadavky na 
financování u systém ů pojištění vkladů. 
Podle modelových výpo čtů činí optimální cílová velikost systém ů pojištění vkladů 
a fondů pro řešení problém ů alespoň 1 % pojišt ěných vklad ů v bankách EU. Fondy ex 
ante by mohly být p řípadně kumulovány v systémech pojišt ění vkladů, v tomto p řípadě 
by však systémy pojišt ění vkladů měly být schopny financovat řešení problém ů. Pokud 
členský stát neumožní, aby systémy pojišt ění vkladů financovaly řešení problém ů, je 
zapotřebí zvláštní fond. 
V rámci této politiky byly posouzeny rovn ěž jiné možnosti, nap říklad vytvo ření 
vnitrostátních fond ů pro řešení problém ů, které jsou d ůsledně odděleny od systém ů 
pojištění vkladů, a fond pro řešení problém ů na úrovni EU, byly však zamítnuty. 
Celkový dopad 
Navrhovaný rámec pro řízení krizí na úrovni EU má  umožnit zachování finan ční 
stability, snížit morální hazard, chránit vkladatele a d ůležité bankovní služby a ušet řit 
peníze da ňových poplatník ů. Mimoto má chránit a dále rozvíjet vnit řní trh pro finan ční 
služby. 
Očekává se, že rámec bude mít kladné  sociální dopady, a to za prvé kv ůli snížení 
pravděpodobnosti systémové bankovní krize a vý sledného poklesu HDP, a za druhé kv ůli 
tomu, že zabrání, aby v p řípadě budoucí krize byly k záchran ě bank znovu použity peníze 
daňových poplatník ů. Náklady krize, pokud k nim dojde, by m ěli nést p ředevším 
akcionáři a věřitelé bank. 
Náklady rámce vyplývají z možného zvýšení náklad ů bank na financování kv ůli zrušení 
implicitní státní podpory a z náklad ů na vytvo ření fondů pro řešení problém ů. Banky 
mohou přenést vyšší náklady na zákazníky nebo akcioná ře, a to snížením úrokových 
sazeb u vklad ů nebo snížením výnosnosti akcií. Hospodá řská soutěž však m ůže omezit 
schopnost bank p řenést náklady v celém rozsahu. 
Vyšší náklady na financování by mohly snížit HDP, zatímco stabilita finan čního odvětví 
a nižší riziko toho, že k rekapita lizaci krachujíc ích bank budou zapot řebí peníze 
daňových poplatník ů, bude mít na HDP kladný dopad. Nové kapitálové požadavky podle 
dohody Basilej III (která snižuje pravd ěpodobnost úpadku bank) vytvo ří podle očekávání 
čisté přínosy ve výši 0,14 % HDP EU ro čně. Společně nastavené systémy pojišt ění 
CS 7   CS vkladů a fondy pro řešení problém ů přinesou podle p ředpokladu kladné čisté přínosy ve 
výši 0,2–0,3 % HDP EU ro čně. Nástroj pro odepisování dluh ů (záchrana zevnit ř) by 
mohl vytvo řit čisté hospodá řské přínosy ve výši 0,3–0,6 % HDP EU ro čně. Celkově se 
očekává, že tato opat ření vytvo ří kumulativní čisté přínosy ve výši 0,7–1,0 % HDP EU 
ročně. 
Upřednostňované možnosti nevedou k významné administrativní zát ěži. Některé prvky 
tohoto návrhu by bylo možno poklád at za administrativní zát ěž, na základ ě veřejných 
konzultací se však p ředpokládá, že tato zát ěž nebude významná. 
Návrh byl p řezkoumán s cílem ov ěřit, zda jsou jeho ustanovení zcela v souladu s Listinou 
základních práv, a zejména právem na vlastnictví ( článek 17) a právem na ú činnou 
právní ochranu a spravedlivý proces ( článek 47). Omezení t ěchto práv a svobod je 
přípustné, je-li nezbytné a skute čně slouží cíl ům obecného zájmu uznaným EU nebo 
potřebě chránit práva a svobody ostatních osob. 
Dopad na rozpo čet EU 
Uvedené možnosti politiky budou mít d ůsledky pro rozpo čet Unie. 
Stávající návrh by vyžadoval, aby Evr opský orgán pro bankovnictví i) vypracoval 
přibližně 23 technických standard ů a 5 pokyn ů, ii) účastnil se kolegií pro řešení 
problémů, prováděl zprostředkování a v p řípadě neshody činil rozhodnutí a iii) provád ěl 
uznávání postup ů třetích zemí k řešení problém ů a uzavíral nezávazné rámcové dohody o 
spolupráci se t řetími zem ěmi. Technické standardy mají být dodány do 12 m ěsíců od 
vstupu sm ěrnice v platnost, p řičemž vstup v platnost se  odhaduje na období mezi 
červnem a prosincem 2013. Protože Evrops ký orgán pro bankovnictví bude muset 
rozvinout odborné znalosti ve zcela nové oblasti, odhaduje se, že na roky 2014 a 2015 
bude zapot řebí 5 dočasných zam ěstnanců a 11 vyslaných národních odborník ů, aby 
požadované technické standardy a pokyny mohly být p ředloženy a aby mohly být pln ěny 
ostatní úkoly uvedené v bodech ii) a iii) výše. 
Tento návrh nemá dopad na životní prost ředí. 
5. M ONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Jelikož úpadky bank jsou nep ředvídatelné a cílem je t ěmto úpadk ům zamezit, nelze 
naplánovat sledování řešení problém ů bank na základ ě toho, jak jsou řešeny skute čné 
úpadky bank. Lze však sledovat fázi p řípravy a prevence, zejména vypracování plán ů 
obnovy a řešení problém ů a opatření provád ěná orgány na základ ě těchto plán ů. To by 
mohlo být úkolem Evropského orgá nu pro bankovnictví. Provedení p řípadných nových 
právních p ředpisů EU do vnitrostátního práva bude sledováno na základ ě Smlouvy 
o fungování Evropské unie.