CS Úřední věstník Evropské unie C 277/42

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Oblast Baltského moře – úloha organizované občanské společnosti při zlepšování regionální spolupráce a stanovování regionální strategie

(2009/C 277/08)

Zpravodajka: paní PELTOLA

Na plenárním zasedání dne 10. července 2008 se Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Oblast Baltského moře – úloha organizované občanské společnosti při zlepšování regionální spolupráce a stanovování regionální strategie.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 16. dubna 2009. Zpravodajkou byla paní PELTOLA.

Na 453. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. května 2009 (jednání dne 13. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 171 hlasy pro, 6 hlasů bylo proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 EHSV považuje čtyři cíle strategie pro oblast Baltského moře, jež mají tento region učinit 1) environmentálně udržitelným, 2) prosperujícím, 3) atraktivním a přístupným a 4) bezpečným místem, za důležité, opodstatněné a komplementární.

1.2 EHSV zdůrazňuje zásadní úlohu organizované občanské společnosti při provádění strategie pro oblast Baltského moře. EHSV doporučuje Komisi, aby zřídila „Fórum občanské společnosti v oblasti Baltského moře“, jež by zajistilo zapojení organizované občanské společnosti do strategie pro oblast Baltského moře.

1.3 Otázka vnějších vztahů v strategii pro oblast Baltského moře musí být navázána na spolupráci se Severní dimenzí a otevírat cestu k rovnocennému partnerství mezi EU a třetími zeměmi.

1.4 EHSV věří, že provádění strategie pro oblast Baltského moře si vyžádá vlastní oddělený rozpočet, neboť v opačném případě panuje riziko, že zůstane u pouhého politického prohlášení a nedojde ke splnění jeho cílů.

1.5 Podpora hospodářského růstu a prosperity vyžaduje institucionální opatření EU, zvláště pak posílení základny v podobě mezinárodních smluv. To by pomohlo různým zúčastněným subjektům, ať již se jedná o podniky či soukromé osoby, dosáhnout hospodářské integrace a růstu v regionu úspěšněji, než tomu bylo doposud. EHSV se domnívá, že posílení ekonomiky v oblasti Baltského moře zvýší její atraktivitu a přispěje k vytvoření jakési baltské obchodní značky. Hospodářský růst by též znamenal širší přínos pro EU jako celek zlepšením fungování vnitřních trhů a hospodářské integrace.

1.6 EHSV se domnívá, že v návaznosti na akční plán Helsinské komise pro oblast Baltského moře, na němž se shodly EU a pobřežní státy oblasti Baltského moře, je optimálním způsobem ochrany životního prostředí v oblasti Baltského moře.

1.7 EHSV věří, že aktivní účast občanů bude mít do budoucna rostoucí význam, a to i v odvětvích a oblastech, jež jsou tradiční doménou veřejného sektoru. Jako příklad poslouží ochrana životního prostředí v oblasti Baltského moře.

2. Úvod

2.1 Evropská unie připravuje strategii pro oblast Baltského moře. Evropský parlament přijal usnesení k přípravě strategie pro oblast Baltského moře v listopadu 2006. V prosinci 2007 požádala Evropská rada Komisi o vypracování strategie do června 2009. Tato strategie stanovuje nejdůležitější parametry, které mají pomoci zlepšit budoucí regionální spolupráci v oblasti Baltského moře. Komise připravuje strategii jako iniciativu v oblasti regionální politiky. Celkově je do přípravných prací zapojeno 19 generálních ředitelství Komise.

2.2 Strategie chce pokrýt čtyři cíle: učinit z oblasti Baltského moře (1) 1) environmentálně udržitelné, 2) prosperující, 3) atraktivní a přístupné a 4) bezpečné místo. EHSV považuje takové cíle v oblasti Baltského moře za důležité, opodstatněné a komplementární. Myšlenka vytvořit jasnou strategii pro oblast Baltského moře je rovněž opodstatněná. Pomocí doporučení týkajících se řádné správy věcí veřejných strategie pro oblast Baltského moře bude usilovat rovněž o zjednodušení postupů a omezení byrokracie.

2.3 Obsah a celková orientace strategie pro oblast Baltského moře Evropské komise byly definovány prostřednictvím otevřeného veřejného dialogu a rozsáhlých konzultací se zainteresovanými stranami. Kromě těchto kulatých stolů byla ke sběru hledisek a názorů využita také veřejná internetová konzultace (2). EHSV podporuje přístup, který zvolila Evropská komise.

2.4 Strategie pro oblast Baltského moře bude předložena zasedání Evropské rady dne 19. června 2009. Plán provádění strategie má být velmi prakticky zaměřeným dokumentem, v němž budou definovány úkoly pro jednotlivé strany a lhůty pro jejich plnění; v případě potřeby bude možné přidat doplňující opatření. Provádění strategie bude zahájeno během švédského předsednictví EU a bude pokračovat během předsednictví ostatních baltických členských států, počínaje Polskem v roce 2011 a poté v době předsednictví Dánska a Litvy v letech 2012 a 2013.

2.5 Rozměr vnějších vztahů strategie EU pro oblast Baltského moře má návaznost na spolupráci v rámci Severní dimenze (3). Severní dimenze je nástrojem, jehož prostřednictvím EU a Rusko spolu s Norskem a Islandem provádějí politiky v dohodnutých oblastech spolupráce v severní Evropě. Spolupráce se Severní dimenzí umožní vytvořit rovnocenné partnerství mezi EU a třetími zeměmi. EHSV rozhodně podporuje zařazení všech států oblasti Baltského moře do společných projektů v oblasti Baltského moře. Proto má zcela zásadní význam účast a aktivní zájem Ruska na spolupráci v oblasti Baltského moře od samého počátku. EHSV dále vyzývá státy v oblasti Baltského moře, Norsko a Island, aby pokračovaly ve své spolupráci, která má hluboké historické, hospodářské a kulturní kořeny.

2.6 K provádění strategie pro oblast Baltského moře nejsou vyčleněny žádné nové nástroje financování. Mezi dostupné finanční zdroje patří Strukturální fondy EU (55 miliard eur pro oblast Baltského moře v letech 2007–2013), prostředky ze zdrojů každého zúčastněného státu oblasti Baltského moře a financování ze zdrojů mezinárodních finančních institucí, jako jsou EIB, NIB a Evropská banka pro obnovu a rozvoj. EHSV věří, že jednotlivé zdroje financování z EU je nutno využívat efektivněji pro účely stanovené ve strategii pro oblast Baltského moře.

2.7 EHSV zastává názor, že provádění strategie pro oblast Baltského moře si vyžádá vlastní oddělený rozpočet, neboť v opačném případě panuje riziko, že zůstane u pouhého politického prohlášení a nedojde ke splnění jeho cílů. EHSV se otázce financování bude věnovat podrobněji v některém z příštích stanovisek.

3. Úloha organizované občanské společnosti při provádění strategie pro oblast Baltského moře

3.1 EHSV vítá skutečnost, že Komise aktivně zapojila organizace občanské společnosti do přípravy strategie pro oblast Baltského moře; jejich aktivní účast je rovněž potřebná při provádění akčního plánu pro strategii. EHSV zdůrazňuje, že bez skutečného zapojení organizované občanské společnosti do strategie pro oblast Baltského moře nebude možné provést opatření vyplývající ze strategie a splnit její cíle.

3.2 V současné době se důležitá práce četných organizací, jako jsou nevládní organizace, spotřebitelé, podnikové skupiny a skupiny ochránců přírody, často nedostane za hranice pouhých doporučení. Znalosti o jejich práci jsou nerovnoměrné a praktická opatření mohou navždy zůstat v šuplíku.

3.3 Stejně jako celostátní orgány jsou i regiony, města a organizovaná občanská společnost klíčovými hráči v oblasti Baltského moře. EHSV se domnívá, že je zapotřebí vyjasnit jednotlivé role, povzbudit organizace ke společné práci a připravit dohody o spolupráci. Dále je nutné vnést jasno do chaotické změti iniciativ a projektů v rámci různých programů financování prostřednictvím efektivnější koordinace programů a systematického sledování priorit strategie pro oblast Baltského moře.

3.4 EHSV je znepokojen otázkou praktického provádění a monitorování akčního plánu pro strategie pro oblast Baltského moře, a proto navrhuje, aby Komise zřídila poradní „Fórum občanské společnosti v oblasti Baltského moře“, jehož posláním by bylo:

— zajistit zapojení organizované občanské společnosti do provádění strategie pro oblast Baltského moře,

— předávat postoje a doporučení organizované občanské společnosti k aktuálním otázkám příslušným orgánům pro strategii pro oblast Baltského moře,

— podporovat aktivní zapojení organizované občanské společnosti v zemích zapojených do strategie pro oblast Baltského moře,

— podporovat účast organizované občanské společnosti na provádění strategie pro oblast Baltského moře na vnitrostátní a regionální úrovni a na úrovni EU,

— podporovat a povzbuzovat veřejnou diskusi a informovanost o opatřeních strategie pro oblast Baltského moře, dosaženém pokroku a cílech, kterých chceme dosáhnout jak v členských státech EU, tak v ostatních zemích zahrnutých do této strategie,

— využít různých prostředků, jako jsou návštěvy, semináře a šíření osvědčených postupů, k podpoře vytváření sítí regionálních skupin občanské společnosti (jak uvnitř, tak vně EU).

3.5 EHSV je připraven zahájit přípravné práce na „Fóru občanské společnosti v oblasti Baltského moře“. Dosavadní kontakty EHSV s regionálními občanskými organizacemi a jeho zkušenosti v podobných oblastech umožní, aby řídil činnosti Fóra. EHSV má velmi pozitivní zkušenosti a má k dispozici funkční modely díky zajištění aktivní účasti organizované občanské společnosti v projektech, jako je středomořská spolupráce (4) a spolupráce sítí v černomořské oblasti (5).

4. Přeměna oblasti Baltského moře na prosperující hospodářský prostor

4.1 Efektivní provedení vnitřního trhu EU v tomto regionu spolu nese velmi významné přínosy v oblasti hospodářského růstu. EU, jednotlivé státy a mezinárodní organizace vytvářejí institucionální struktury, jež jsou oporou hospodářských vztahů v oblasti Baltského moře a umožňují její růst. Je však také jasné, že za hospodářskou integraci zodpovídají hospodářští hráči sami, firmy i soukromé osoby. Tento faktor bude určující pro úspěšnost postupu integrace ekonomiky oblasti Baltského moře a tempa jejího růstu. EHSV věří, že posílení ekonomiky v oblasti Baltského moře podstatně zvýší atraktivitu regionu a přispěje k vytvoření jakési baltské obchodní značky. Posílení hospodářství oblasti Baltského moře by rovněž znamenalo širší přínos pro EU jako celek.

Níže jsou uvedeny hlavní priority k integraci trhů a opatřením na podporu růstu hospodářské oblasti Baltského moře.

Posílení základny v podobě mezinárodních smluv

4.2.1.1 Oblast Baltského moře bude moci využít hospodářských příležitostí pouze za předpokladu podstatného rozšíření základny mezinárodních smluv a hlubší integrace Evropy. Přestože členství Ruska ve WTO a jeho nové dohody o spolupráci s EU (nová dohoda EU-Rusko) se netýkají výhradně oblasti Baltského moře, jejich potenciální prospěšnost pro tento region je zcela zásadní, neboť jsou hnacími silami hospodářského růstu a rozvoje. Baltské moře je nejvýznamnější přirozenou vývozní cestou pro ruské a asijské výrobky do Evropy.

4.2.1.2 Znepokojivá je pro EHSV skutečnost, že Rusko není signatářem programu Evropské unie pro oblast Baltského moře (INTERREG IVB 2007–2013), jehož snahou je učinit z regionu místo, v němž bude atraktivní investovat, žít a pracovat.

4.2.1.3 Do rozhodovacích pravomocí EU a jejích členských států spadá několik smluvních dohod, které by mohly být pro oblast Baltského moře velmi prospěšné. Např. v současnosti musí podnik s provozy ve všech devíti zemích oblasti Baltského moře používat až osm různých měn. Pouze Finsko a Německo patří do eurozóny. Je velmi důležité, aby hospodářská a měnová unie byla rozšířena a zahrnovala Dánsko, Švédsko, Estonsko, Lotyšsko, Litvu i Polsko. Zvláště iniciativy z Dánska a Švédska k přistoupení k hospodářské a měnové unii by dodaly na efektivitě a důvěryhodnosti snahám o plné využití potenciálu hospodářského prostoru v oblasti Baltského moře.

Podpora fungování vnitřního trhu

4.2.2.1 Je třeba učinit více pro zajištění řádného fungování vnitřního trhu v oblasti Baltského moře. Rostoucí míra specializace s sebou přináší skutečnost, že stále více podniků působí v různých mezinárodních sítích utvářených podle oboru jejich činnosti. Prostřednictvím svých zákazníků, dodavatelů a obchodních partnerů jsou firmy provázány s trhy a výrobci v celé oblasti Baltského moře. S nárůstem přeshraničních obchodních transakcí je pro oblast Baltského moře životně důležité vytvořit co nejjednotnější tržní prostor tak, aby nebylo narušováno obchodování se zbožím a službami ani veřejné zakázky a investice a aby bylo zajištěno hladké fungování kapitálových a pracovních trhů.

4.2.2.2 Potenciálně velmi důležitý je pro členské státy EU v oblasti Baltského moře vstup nové Lisabonské smlouvy v platnost v roce 2010. Smlouva posiluje pravomoci EU v důležitých oblastech z hlediska průmyslu, jako jsou celní unie, pravidla hospodářské soutěže a obchodní politika.

4.2.2.3 Klíčové je též dosažení co nejjednotnějšího provedení právních předpisů EU. Významným prvkem revidované Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost je např. směrnice o službách, kterou členské státy musí provést do vnitrostátního práva do 28. prosince 2009. Zpráva Eurochambers (6) z února 2009 (7) poukazuje mj. na značné rozdíly mezi provedením této směrnice v členských státech EU v oblasti Baltského moře jak z hlediska časových rozvrhů, tak podstaty. Současný stav znamená pro členské státy EU v tomto regionu skvělou příležitost spojit síly a vytvořit standardizovaný, centralizovaný obchodní systém pro poskytovatele služeb. Tento centralizovaný obchodní systém musí vyjasnit postupy pro povolování činnosti poskytovatelů služeb, usnadnit získávání informací o administrativních formalitách a ochraně spotřebitelů a také musí usnadnit přesuny poskytovatelů služeb z jednoho členského státu do druhého.

4.2.2.4 Několik klíčových odvětví v oblasti Baltského moře zůstává mimo působnost směrnice o službách. Patří sem některé dopravní služby, personální agentury poskytující dočasné přidělení zaměstnanců, finanční služby a zdravotnické služby. Tyto služby též potřebují funkční vnitřní trh, zvláště mají-li podniky být aktivními poskytovateli služeb.

4.2.2.5 V efektivním působení v oblasti Baltského moře firmám stále brání různé obchodní bariéry. Evropská unie a další hráči stále mají hodně práce v oblasti Baltského moře, pokud se jedná o konsolidaci základních principů právního státu a zejména pak potírání korupce.

4.2.2.6 EHSV by rád upozornil na skvělý příklad usnadnění obchodování mezi EU a Ruskem. Dne 1. ledna 2009 byl zahájen pilotní projekt elektronického celního odbavení. V této počáteční fázi jsou do projektu zapojeny Rusko a osm zemí EU, z nichž tři patří do oblasti Baltského moře (Lotyšsko, Švédsko a Finsko). Další tři státy regionu (Litva, Estonsko a Polsko) se k projektu připojí během roku 2009. Projekt je prvním krokem k modernizaci celních postupů mezi Ruskem a EU. Bude nutné přijmout další harmonizační opatření k usnadnění celního odbavení, jež by zamezilo příležitostem k trestné činnosti v této oblasti. Harmonizace zlepší logistiku a sníží náklady podniků.

Infrastruktura

4.2.3.1 Infrastruktura potřebuje propojení námořní, říční, pozemní a letecké dopravy napříč hranicemi států. Je to výzvou k soutěži a společnému plánování, jež zajistí hladkou návaznost dopravních cest. Větší pozornost je též nutno věnovat jejich kvalitě. Spolupráce mezi členskými státy EU a zvláště s Ruskem je zapotřebí k vybudování levných a účinných dopravních řetězců a eliminaci kritických míst. Řešením by mohlo být plné využití myšlenky dálnice Baltského moře, celoevropské politiky v oblasti dopravních sítí TEN-T (8) a připravovaného partnerství Severní dimenze v oblasti dopravy a logistiky. Každá případná analýza k této problematice by měla zahrnovat sousední členské státy EU a transevropské dopravní trasy. Jedná se o klíčový předpoklad zkvalitnění mobility zboží, služeb a pracovních sil.

Podpora hospodářského růstu

4.2.4.1 Existuje několik studií, jež dokazují pozitivní korelaci mezi hospodářským růstem a efektivitou právního systému (9). Nedostatečná ochrana vlastnictví, korupce, nejistota v oblasti závaznosti smluv a nezávislosti justice a také nejednotné použití a výklad práva dohromady zpomalují hospodářský růst. Investice jsou tak riskantnější a jejich přítoky vysychají. Země oblasti Baltského moře by se mohly dohodnout na společných krocích k nápravě všech těchto nedostatků. Výtečným základem k této práci by byla strategie pro oblast Baltského moře.

4.2.4.2 Devět zemí oblasti Baltského moře se výrazně liší jedna od druhé, a to v mnoha ohledech. Státy v oblasti a jejich hospodářské vztahy prodělaly v posledních 20 letech zásadní změny. Existují rozdíly v úrovni hospodářského rozvoje a průmyslových struktur a více a efektivněji než doposud by měly být využívány nové podnikatelské příležitosti vyplývající z rozdílů v poptávce a nabídce a uvedené rozmanitosti. Komerčně a ekonomicky udržitelným způsobem by měly být využity zásadní trendy v regionu, jako je evropská integrace, měnící se mezinárodní status Ruska a globální změny na trzích s energiemi, zbožím a službami. Subjektům tvořícím občanskou společnost proto musí být dány příznivé podmínky a pobídky k jejich činnostem.

4.2.4.3 EHSV by rád zdůraznil, že hospodářský růst a efektivní výroba nemusí nutně jít proti zájmům ochrany životního prostředí. Naopak by měly být zdůrazňovány pozitivní příležitosti vyplývající z interakce rostoucí a stále více diversifikované ekonomiky a čistšího prostředí.

Spolupráce na výzkumu a inovacích

4.2.5.1 V oblasti Baltského moře probíhají zajímavé společné mezinárodní projekty typu klastrů zaměřené na inovace. Jako příklad lze uvést středisko Nordisk Innovations Centre (NICE), které zahájilo více než 100 různých projektů a přeshraničních sítí, jež byly seřazeny do různých tematických skupin: tvůrčí odvětví, environmentální technologie, mikro- a nanotechnologie, inovativní stavebnictví, nutraceutika a bezpečnost potravin.

4.2.5.2 EHSV přikládá velký význam tzv. páté svobodě a spolupráci mezi vědeckými pracovníky, studenty, učiteli a mezi veřejným a soukromým sektorem. Měly by být podporovány výměny výzkumných pracovníků mezi výzkumnými středisky a univerzitami. Rozvíjení provozních podmínek pro klastry by např. vyžadovalo odstranění vnitrostátních překážek financování výzkumu vytvořením společného systému pro země oblasti Baltského moře, který by zkombinoval financování výzkumu z národních zdrojů. Každý členský stát EU v oblasti Baltského moře by měl v souladu s revidovanou Lisabonskou strategií zvyšovat svůj podíl výdajů na výzkum a vývoj na tři procenta hrubého domácího produktu.

4.2.5.3 Společenství vědců a výzkumných pracovníků osmi zemí v oblasti Baltského moře, jež jsou zároveň členskými státy EU, jsou aktivními účastníky projektů BONUS ERA-NET. V roce 2008 Komise v rámci 7. rámcového výzkumného programu EU schválila Společný výzkumný program pro oblast Baltského moře (BONUS+), který je společně financován z prostředků EU a vnitrostátních zdrojů financování výzkumu pobřežních států v oblasti Baltského moře. EHSV vřele vítá zřízení nového stálého výzkumného programu pro oblasti Baltského moře BONUS+ a zejména doufá, že jeho výsledky budou mít výraznější dopad na ochranu Baltského moře a udržitelný rozvoj regionu, než tomu bylo doposud.

Mobilita pracovních sil

4.2.6.1 Přestože od rozšíření EU v regionu uběhlo již pět let, volného pohybu pracovních sil v EU nebylo zatím dosaženo. Ke dni 30. března 2008 však byly všechny členské státy EU v oblasti Baltského moře zařazeny do Schengenského prostoru, který umožňuje volný pohyb osob. EHSV věří, že by měla být ukončena přechodná období týkající se volného pohybu pracovních sil. Pohyb pracovníků a odborníků z jedné země do druhé, tzv. „cirkulace mozků“, je přínosný pro všechny. Potřeba zajistit dostatek kvalifikovaných pracovních sil vyžaduje, aby celý region Baltského moře urychleně přijal imigrační politiku zaměřenou na zaměstnanost. Jde o nutnost i přes současný hospodářský pokles, kdy je pravděpodobný nárůst dostupných pracovních sil v oblasti po nějakou dobu. Další podpory by se mělo dostat též spojování volných pracovních míst a zaměstnanců. Je třeba harmonizovat pracovní kulturu a minimální pracovní podmínky s cílem zabránit narušení hospodářské soutěže a zajistit základní práva zaměstnanců. Pokud jde o odbornou přípravu lidí pro trh práce, musí být cílem rozvíjet společnou strukturu odborné přípravy a seznam profesních kvalifikací. V celé oblasti Baltského moře je třeba ještě vykonat mnoho práce při propagaci pracovních pobídek a usnadňování pohybu mezi jednotlivými místy nebo zeměmi.

4.2.6.2 Síť Baltic Sea Labour Network (BSLN) nedávno zahájila tříletý společný projekt za účasti desítek partnerů z různých zemí regionu. Cílem projektu je učinit z oblasti Baltského moře evropský model přeshraniční politiky v oblasti trhu práce a místo, v němž bude atraktivní pracovat, žít a investovat. Jedním z hlavních partnerů zapojených do projektu BSLN je Síť odboru (Trade Union Network, BASTUN) (10).

5. Přeměna oblasti Baltského moře na environmentálně udržitelný prostor

5.1 Cílem je učinit z oblasti Baltského moře ekologicky udržitelný prostor. Baltské moře je relativně malou, mělkou pánví brakické vody, což z něj ekologicky řečeno činí výjimečně zranitelnou oblast.

5.2 V posledních dvaceti letech došlo ke zhoršení podmínek v Baltském moři na alarmující úroveň. Neudržitelné zůstává vyvážení odpadu do moře. Eutrofizace Baltu a vysoká míra environmentálních toxinů znamenají rostoucí míru živných látek a zelenání vody bujením řas a další flóry. Nárůst výskytu vodního květu je přímo závislý na zvýšeném výskytu dusíku a fosforu, které jsou jeho primárními živinami.

5.3 V úmoří Baltského moře žije více než 85 milionů lidí, kteří si čím dál více uvědomují tento znepokojivý stav. Výzva při přijímání opatření na ochranu Baltu však spočívá ve skutečnosti, že na jeho pobřeží leží devět zemí na různém stupni rozvoje a kolem v jeho úmoří tucet zemí včetně Běloruska a Ukrajiny. Vzhledem k tomu je obtížná koordinační činnost mezi jednotlivými zainteresovanými stranami. EHSV soudí, že alarmující stav Baltského moře si vynutí rychlá a účinná přeshraniční opatření (11).

5.4 EHSV se domnívá, že nejrychlejší a nákladově nejefektivnější metodou ke zlepšení stavu Baltského moře jako celku je řešit ty nejhorší zdroje znečištění na velmi lokální úrovni. Ve Finském zálivu je např. nejhorším znečišťovatelem město Petrohrad, které stále nečiní dost pro odstranění živin ze svých odpadních vod. Došlo však již ke značnému pokroku. Chemické srážení fosforu v odpadních vodách v jeho největší čističce odpadních vod, která byla uvedena do provozu v roce 2007, přispělo k podstatnému snížení znečištění fosforem a výskytu vodního květu ve Finském zálivu. Zvláště důležité bude účinněji řešit ve všech pobřežních státech fugitivní emise ze zemědělství. Jejich snížení by značně zlepšilo stav pobřežních vod.

5.5 EHSV považuje akční plán Helsinské komise pro oblast Baltského moře (HELCOM Baltic Sea Action Plan, BSAP) (12) za nejdůležitější nástroj k zastavení eutrofizace Baltského moře. Všechny pobřežní státy v oblasti Baltského moře a Komise podepsaly tuto dohodu v roce 2007.

6. Energetika a námořní bezpečnost

6.1 EHSV připravil zvláštní stanovisko k vnějšímu rozměru energetické politiky EU (13), v němž se uvádí, že EU přikládá zvláštní význam otázkám energetiky v rámci strategie pro oblast Baltského moře. Spolupráce v regionu v oblasti energetiky zahrnuje především spotřebitelské a tranzitní země. Ústředním prvkem je napojení na Rusko. Zvláštní prioritu pro oblast Baltského moře by mělo mít vytvoření nové dohody mezi EU a Ruskem (nová dohoda EU-Rusko) na základě principu reciprocity a vzájemného porozumění, která by řešila též problematiku energetiky. Rusko by mělo umožnit dopravu plynu ve své síti a umožnit evropským firmám investovat do rozvoje jeho energetických sítí a zdrojů energie.

Křehký ekosystém Baltského moře, již vážně znečištěný, vyžaduje, aby plánovaný plynovod Nord Stream splňoval přísné bezpečnostní a environmentální požadavky. Např. po druhé světové válce byla v Baltském moři potopena munice, válečný materiál a chemické zbraně, přičemž dnes neznáme přesnou polohu ani stav tohoto materiálu. EHSV podporuje usnesení Evropského parlamentu (14) ze dne 8. července 2008 a stranám, které se podílejí na vypracování projektu plynovodu Nord Stream, důrazně doporučuje, aby důkladně přezkoumaly alternativní možnosti přeložení tohoto plynovodu, především po souši. Nezávisle na budoucnosti plynovodu Nord Stream bude též Rusko muset bezpodmínečně respektovat právní rámec trhu s plynem v EU včetně přístupu třetích stran.

6.2.1 Pro pobřežní státy kolem Baltského moře je také zvláště důležitá námořní bezpečnost. Zásadní environmentální výzvou je množství ropy přepravené po Baltském moři, které se zesedminásobilo za posledních patnáct let. V roce 2007 bylo přes Baltské moře přepraveno 145 milionů tun ropy; odhaduje se, že do roku 2015 dojde k nárůstu na 240 milionů tun. Tato spolupráce mezi pobřežními státy vedla k tomu, že Mezinárodní námořní organizace (International Maritime Organisation, IMO) označila Baltské moře za obzvláště citlivou mořskou oblast (Particularly Sensitive Sea Area, PSSA). Možným únikům ropy pomohou předcházet plavidla s dvojitým dnem a dvojitým pláštěm, která budou povinná od roku 2010. EHSV přesto naléhavě vyzývá země oblasti Baltského moře, aby připravily společný systém pro monitorování a výměnu informací, který by dále posílil námořní bezpečnost.

6.2.2 Emise živin z lodí lze snížit změnou požadavků na odpadní vody v příloze IV úmluvy MARPOL. Cílem směrnice 2000/59/ES bylo navýšit přístavní zařízení pro zpracování nashromážděné a odpadní vody z lodí. Dále by měla být podporována dobrovolná opatření k omezení vypouštění odpadních vod, např. zvýšením počtu a objemu přístavních čističek. Přístavy Baltského moře musejí také zajistit, aby jejich provozní podmínky byly dostatečně pružné a rychlé při nakládání s velkými výletními loďmi (15).

6.3 Přestože vypouštění odpadu z lodí nemá zásadní vliv na eutrofizaci Baltského moře, je snazší je omezovat než v případě fugitivních emisí, a proto je nelze přehlížet.

7. Snížení emisí ze zemědělství

7.1 Akční plán HELCOM stanovuje jasné minimální cíle v oblasti znečištění živinami pro každou zemi v oblasti Baltského moře. Splnění těchto cílů vyžaduje, aby EU koncipovala určité oblasti společné zemědělské politiky tak, aby v ní byly zohledněny také zvláštní okolnosti zemědělské výroby a životního prostředí v oblasti Baltského moře (16).

V této souvislosti lze označit za konstruktivní, že Komise v návrhu svého akčního plánu do velké míry zohlednila návrhy zemědělských organizací v oblasti Baltského moře týkající se udržitelnosti, životního prostředí a zemědělství. K nim se počítají mj. i cílená opatření v oblasti environmentálních technologií, poradenství, používání hnojiv a uplatňování právních předpisů EU o pesticidech, krmivech a potravinách v praxi.

Zde je obzvláště důležitá spolupráce subjektů a organizací v jednotlivých členských státech, jako jsou zemědělští výrobci, ekologické organizace a spotřebitelé. Důležitá je pro region dohoda o nejlepších postupech, které budou použity a šířeny ve všech zemích. V novém programovém období by v rámci programů rozvoje zemědělství měly být hledány postupy, které by mohly systematicky využívat různé subjekty. Stejně tak by měly být hledány metody zlepšení využití hnojiv a energie (17).

8. Snížení emisí fosforu a dusíku prostřednictvím účinnějšího zpracování odpadních vod

8.1 EHSV považuje za nejdůležitější krok ke snížení emisí dusíku a fosforu úplné provedení směrnice EU o čištění městských odpadních vod (18). Dalším důležitým opatřením k účinnějšímu odstranění fosforu je provedení doporučení Helsinské komise 28E/5. Současné termínové požadavky EU jsou však vzhledem k alarmujícímu stavu Baltského moře příliš mírné. Jsou zapotřebí náročnější cíle. EHSV přikládá váhu zvýšení účinnosti těchto technických a chemických procesů, neboť jsou přiměřeně nákladově efektivní a přinášejí rychlé výsledky.

8.2 Dobrým příkladem působení organizované občanské společnosti na ochranu životního prostřed v oblasti Baltského moře je nadace Johna Nurminena (John Nurminen Foundation) Hlavním cílem projektu nadace Johna Nurminena za čisté Baltské moře je zastavit eutrofizaci a zvýšit ekologickou informovanost o stavu Baltského moře (19). Hlavním bodem zájmu jsou opatření, která nejrychleji a nákladově nejefektivněji zvyšují užitnou a environmentální hodnotu Baltského moře. Z darů jsou financovány opatření např. ke zlepšení chemického odstraňování fosforu z městských odpadních vod směřujících do Baltského moře. Výhoda nadace jako aktivního hráče na poli ochrany životního prostředí spočívá také ve skutečnosti, že jde o neziskovou organizaci, která je pružná a není omezena byrokratickými překážkami.

8.3 EHSV se domnívá, že aktivní občanství a jeho iniciativy hrají významnou roli i v oblastech, které jsou tradiční doménou veřejného sektoru. Je zřejmé, že odbornost, znalosti a přístup nabízený soukromým a třetím sektorem může doplnit opatření zavedená sektorem veřejným.

V Bruselu dne 13. května 2009 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Oblastí Baltského moře se v tomto stanovisku rozumí státy na pobřeží Baltského moře: Finsko, Švédsko, Dánsko, Německo, Polsko, Estonsko, Lotyšsko, Litva a Rusko. S výjimkou Ruska jsou všechny tyto státy členskými státy Evropské unie.

(2) První jednání u kulatého stolu proběhlo ve Stockholmu 30. září 2008, druhé v Rostocku ve dnech 5.–6. února 2009. Dále proběhla jednání u kulatého stolu ve dnech 18.–19. září 2008 v Kaunasu, 13. listopadu 2008 v Gdaňsku, ve dnech 1.–2. prosince 2008 v Kodani a 9. prosince 2008 v Helsinkách. Internetová konzultace se konala od 3. listopadu do 31. prosince 2008.

(3) Úř. věst. C 309, 16.12.2006, s. 91.

(4) EHSV vytvořil síť hospodářských a sociálních rad a obdobných institucí v regionu Euromed v roce 1995 na základě mandátu vyplývajícího z Barcelonské deklarace.

(5) Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 144.

(6) Asociace evropských obchodních a průmyslových komor.

(7) 4. vydání přehledu provádění směrnice o službách: www.eurochambres.eu

(8) http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/consultations/2009_04_30_ten_t_green_paper_en.htm.

(9) European Bank for Reconstruction and Development, Transition report 2005: Business in transition and World Bank (2008), Macroeconomics and Growth Research Program/Investment climate and the Microeconomics of Growth/Institutions and Governance. Viz též: http://www.enterprisesurveys.org/ k podmínkám podnikatelského prostředí v různých zemích.

(10) Mezi partnery jsou ústřední organizace zaměstnanců, mezinárodní federace zaměstnanců, Rada států v oblasti Baltského mře (Council of Baltic Sea States, CBSS), ústřední organizace zaměstnavatelů a německý Institut pro sociální a vzdělávací politiku.

(11) http://www.wwf.fi/wwf/www/uploads/pdf/balticseascorecard2008.pdf.

(12) www.helcom.fi.

(13) Úř. věst. C 182, 4.8.2009, s. 8

(14) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. července 2008 o ekologickém dopadu plánovaného plynovodu v Baltském moři, který má spojovat Rusko a Německo (petice 0614/2007 a petice 0952/2006) (2007/2118(INI)).

(15) Plně realizováno by mělo být též doporučení HELCOM 28E10 (použití systému bez zvláštního poplatku za odpad z lodí a mořských nečistot zachycených v rybářských sítích v oblasti Baltského moře).

(16) Mělo by být zajištěno efektivní provedení integrovaných plánů řízení povodí dle rámcové směrnice EU o vodě. Ochrana vody v rámci zemědělství může být podpořena přidělením priority ekologicky citlivým oblastem.

(17) Ke snížení zemědělského znečištění Baltského moře je zapotřebí inovací v zemědělské politice jak při jejím plánování, tak při provádění jednotlivých opatření. Jedním z možných příkladů nových postupů může být dobrovolné veřejné soutěže v agro-environmentálním programu. Vysvětlení: dobrovolná veřejná soutěž („competitive bidding“) je opatření, kde jsou opatření zaměřena na ty oblasti, kde je riziko uvolnění živných látek nejvyšší a kde je nejvýhodnější poměr nákladové efektivity ochranných opatření. Na základě těchto nabídek orgány platí zemědělci podle environmentálního přínosu opatření ke každé oblasti nabízené v programu namísto současných paušálních dotací.

(18) Směrnice Rady 91/271/EHS o čištění městských odpadních vod.

(19) http://www.johnnurmisensaatio.fi/?lang=en.