Rámec Unie pro boj proti praní peněz a financování terorismu byl výrazně posílen přijetím čtvrté směrnice o boji proti praní peněz v souladu s mezinárodními standardy. Další významná zlepšení přinese pátá směrnice o boji proti praní peněz, která vstoupila v platnost v červenci 2018 a do vnitrostátního práva má být provedena do 10. ledna 2020. Ta jde nad rámec mezinárodních standardů a obsahuje opatření na zvýšení transparentnosti skutečného vlastnictví, posiluje rámec pro posuzování vysoce rizikových třetích zemí, řeší rizika týkající se anonymních předplacených karet a virtuálních měn a obsahuje pravidla spolupráce mezi orgány dohledu v oblasti boje proti praní peněz a orgány obezřetnostního dohledu.

Podle stávajícího právního rámce již evropské orgány dohledu přispívají k monitorování rizik praní peněz a mají řadu pravomocí, které by měly v plné míře využívat, aby svůj příspěvek k boji proti praní peněz a financování terorismu zvýšily. Je však třeba přijmout silnější opatření k tomu, aby byla rizika spojená s praním peněz systematicky, účinně a důsledně začleněna do strategií a postupů dohledu všech příslušných orgánů. V tom bude hrát klíčovou úlohu Evropský orgán pro bankovnictví.

·Pokud jde o povinnost spolupráce, měly by všechny příslušné orgány mít možnost obrátit se v případě neshod v oblasti spolupráce a výměny informací na Evropský orgán pro bankovnictví. Evropský orgán pro bankovnictví by mohl být rovněž výslovně pověřen tím, aby stanovil způsoby spolupráce a výměny informací, zejména ve vztahu k přeshraničním skupinám a v souvislosti se zjišťováním porušení pravidel proti praní peněz.

Řadu otázek je třeba urychleně řešit prostřednictvím změn právních předpisů. O některých klíčových změnách, které by mohly přinést zásadní zlepšení rámce dohledu v oblasti rizik souvisejících s praním peněz, a tím přispět ke snížení rizik ve finančním sektoru, by bylo možné uvažovat již v rámci probíhajících legislativních jednání.

·Evropský orgán pro bankovnictví by měl rovněž pravidelně provádět posouzení rizik, pokud jde o strategie a zdroje v souvislosti s nejvýraznějšími novými riziky praní peněz, a tato zjištění by měl zohledňovat ve svém stanovisku, které je povinen poskytnout pro účely půlročního nadnárodního posouzení rizik, jež provádí Komise podle směrnice o boji proti praní peněz.

·Aby mohl plnit své úkoly spojené s bojem proti praní peněz, měl by se Evropský orgán pro bankovnictví stát datovým centrem pro dohled v oblasti boje proti praní peněz v Unii, a tudíž by měl být schopen shromažďovat od orgánů dohledu v oblasti boje proti praní peněz a orgánů obezřetnostního dohledu všechny potřebné informace a údaje týkající se otázek boje proti praní peněz, které by měly zahrnovat i důvěrné údaje týkající se konkrétních případů praní peněz, jakož i veškerá zjištění související s praním peněz z jednotlivých posouzení způsobilosti a bezúhonnosti.

·Komise navazuje na nezávislé přezkumy obsažené v původním návrhu a v tomto ohledu se domnívá, že Evropský orgán pro bankovnictví by měl provádět pravidelné nezávislé přezkumy v otázkách boje proti praní peněz, a to za přispění odborníků z navrhovaného stálého výboru pro boj proti praní peněz. Konkrétní formát a rozsah každého jednotlivého přezkumu by mohl být individuálně stanoven tak, aby řešil veškeré potřeby nebo problémy týkající se dohledu v oblasti boje proti praní peněz v daném okamžiku nebo s ohledem na budoucnost.

Vzhledem k horizontální povaze problematiky boje proti praní peněz se navrhuje, aby byly ve zřizovacím nařízení podrobněji specifikovány úkoly Evropského orgánu pro bankovnictví týkající se boje proti praní peněz, jak již tomu je v případě úkolů souvisejících s ochranou spotřebitele. Evropský orgán pro bankovnictví získá konkrétní pravomoci v oblasti boje proti praní peněz, zatímco smíšený výbor se bude zabývat průřezovými aspekty souvisejícími s úkoly v oblasti boje proti praní peněz, které vyžadují odborné znalosti Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy. Centralizované úkoly Evropského orgánu pro bankovnictví související s bojem proti praní peněz by se vztahovaly na ty povinné osoby uvedené ve směrnici o boji proti praní peněz, které spadají rovněž do oblasti působnosti nařízení o evropských orgánech dohledu, jakož i na orgány dohledu nad těmito institucemi.

Měla by se zajistit účast a odpovídající zastoupení všech vnitrostátních orgánů dohledu v oblasti boje proti praní peněz, které jsou odpovědné za všechny dotčené subjekty finančního sektoru, pokud jde o regulatorní činnosti, jako například vypracovávání závazných technických norem, pokynů a doporučení. Za tímto účelem by měl být stávající výbor pro boj proti praní peněz v rámci smíšeného výboru přeměněn na stálý výbor Evropského orgánu pro bankovnictví. Měl by se skládat z vedoucích představitelů všech vnitrostátních orgánů dohledu v oblasti boje proti praní peněz, podobně jako výbor pro řešení krize zřízený podle článku 127 směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank.

Návrh Komise ze září 2017 na revizi zřizovacích nařízení evropských orgánů dohledu by měl posílit kapacitu evropských orgánů dohledu s cílem zajistit konvergentní a účinný finanční dohled, a to posílením jejich mandátů, zavedením nezávislejšího a efektivnějšího systému řízení a poskytnutím adekvátnějšího mechanismu financování pro plnění úkolů evropských orgánů dohledu. Komise vyzývá spolunormotvůrce, aby ohledně tohoto návrhu dosáhli rychlé dohody.

·V neposlední řadě by měla být posílena kapacita Evropského orgánu pro bankovnictví pro prosazování pravidel boje proti praní peněz, a to i v rámci jeho pravomocí týkajících se porušování práva Unie nebo závazného zprostředkování. Proto by měl být v případě potřeby schopen požádat vnitrostátní orgány dohledu o vyšetření případů údajného porušení povinností vyplývajících ze směrnice o boji proti praní peněz ze strany subjektů finančního sektoru. V případech, kdy Evropský orgán pro bankovnictví přijímá rozhodnutí podle stávajících postupů v oblasti porušení práva nebo závazného zprostředkování a vnitrostátní orgán tato rozhodnutí nedodrží, měl by být Evropský orgán pro bankovnictví dále za určitých podmínek schopen přijímat rozhodnutí přímo určená subjektům finančního sektoru, v nichž by vyžadoval, aby tyto subjekty dodržovaly své právní povinnosti nejen podle přímo použitelného práva Unie, ale rovněž podle vnitrostátních právních předpisů provádějících směrnice nebo uplatňujících možnosti, které členským státům právo Unie poskytuje.

Tyto nástroje by umožnily komplexní a aktuální analýzu silných a slabých stránek dohledu a přinesly by informace o nových hrozbách a trendech v oblasti praní peněz, které mohou mít přeshraniční účinky.

IV.Posílení koordinační úlohy Evropského orgánu pro bankovnictví v otázkách souvisejících s bojem proti praní peněz

Navrhuje se rovněž udělit Evropskému orgánu pro bankovnictví jasnou odpovědnost, pokud jde o koordinaci významných otázek dohledu souvisejících s bojem proti praní peněz na mezinárodní úrovni. Evropský orgán pro bankovnictví by měl zejména hrát vedoucí úlohu při koordinaci spolupráce s příslušnými orgány třetích zemí v případech, které mají přeshraniční rozměr.

3.2.Krátkodobá nelegislativní opatření

K okamžitému řešení některých praktických překážek, které brání přiměřené spolupráci, mohou příslušné orgány provádět proaktivní společná opatření. Evropské orgány dohledu, jakož i Evropská centrální banka při výkonu dohledu by měly využít svých současných pravomocí k posílení stávajícího provádění rámce.

Činnost evropských orgánů dohledu

Opatření by se měla zaměřit především na aspekty související s bojem proti praní peněz v bankovním sektoru, a to s ohledem na zvláštní význam boje proti praní peněz pro banky a na možné systémové dopady na evropské bankovní odvětví. Evropský orgán pro bankovnictví by měl převzít vedoucí úlohu, iniciovat níže popsaná opatření, sdílet své odborné znalosti a koordinovat činnost s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění.

·Evropský orgán pro bankovnictví se vyzývá, aby provedl nejprve bilanční hodnocení, které umožní obecně určit různé otázky v oblasti boje proti praní peněz, jež jsou relevantní z hlediska obezřetnostního dohledu, a rovněž na úrovni Unie zmapoval stávající postupy začleňování aspektů boje proti praní peněz do obezřetnostního dohledu. Toto hodnocení by mělo rovněž charakterizovat ujednání o spolupráci mezi orgány a subjekty obezřetnostního dohledu a dohledu v oblasti boje proti praní peněz, a to jak v rámci členských států, tak i přeshraničně. To by mělo vést k identifikaci osvědčených postupů dohledu, jakož i možných nedostatků.

·Na základě bilančního hodnocení by pak Evropský orgán pro bankovnictví měl přijmout společné pokyny, které budou orgány obezřetnostního dohledu v Unii podporovat v tom, aby při své činnosti náležitě a důsledně zohledňovaly rizika praní peněz a financování terorismu. Orgán by měl zejména využít stávající mandáty pro vydávání pokynů a návrhů technických norem k upřesnění toho, jak by měly orgány obezřetnostního dohledu aspekty boje proti praní peněz začlenit do svých různých nástrojů. V pokynech by se mělo zdůraznit, jak lze zlepšit spolupráci ve všech fázích procesu dohledu.

·Evropský orgán pro bankovnictví se rovněž vyzývá, aby analyzoval dopad různých přístupů týkajících se rozdělení pravomocí v oblasti obezřetnostního dohledu (tj. kontrola v domovské zemi, dohled na konsolidovaném základě) a dohledu v oblasti boje proti praní peněz (tj. kontrola v hostitelské zemi, výměna informací). To by mělo poskytnout obezřetnostním orgánům dohledu nad přeshraničními skupinami vodítko pro určování příslušných protistran v rámci boje proti praní peněz.

·Pokud jde o boj proti praní peněz, Evropský orgán pro bankovnictví se vyzývá, aby (případně v koordinaci s ostatními dvěma evropskými orgány dohledu) podrobně sledoval provádění společných pokynů pro dohled založený na posouzení rizik, čímž naplní doporučení Komise obsažená v nadnárodním posouzení rizik z roku 2017. Evropské orgány dohledu by měly v nadcházejícím společném stanovisku o rizicích praní peněz a financování terorismu v Unii zdůraznit strategické aspekty boje proti praní peněz ve finančním sektoru a související zjištění, včetně možných způsobů, jak případné zjištěné nedostatky řešit.