c) Zajištění respektování doplňkovosti a subsidiarity

Aby bylo možno využít plně potenciální překlenovací roli kultury v mezinárodních vztazích, je nutné jít nad rámec šíření rozmanitosti evropských kultur a usilovat o vytvoření nového pojetí dialogu, vzájemného naslouchání a učení, budování společných kapacit a celosvětové solidarity. Kulturní vztahy by měly přihlížet k regionálním rozdílům a místním citlivým otázkám a přizpůsobit opatření konkrétním kulturním souvislostem a zájmům. Jelikož se lidé pomocí digitálních nástrojů často angažují v přeshraničním kontextu, je třeba vybízet k tomu, aby se komunikace mezi lidmi uskutečňovala v podmínkách vzájemné úcty a rovnosti a v duchu partnerství. Mezinárodní kulturní vztahy EU by proto měly být založeny na vzájemnosti, vzájemném učení a společné tvorbě.

Činnost EU v oblasti mezinárodních kulturních vztahů by se měla řídit těmito zásadami:

Kulturní výměny mohou zajistit také hospodářské přínosy. Celosvětový obchod s tvůrčími produkty se mezi roky 2004 a 2013 více než zdvojnásobil, přičemž kultura je ústředním prvkem nové ekonomiky založené na tvořivosti, inovacích a přístupu ke znalostem. Na kulturní a kreativní odvětví připadá přibližně 3 % světového HDP a 30 milionů pracovních míst. V samotné EU připadá na tato odvětví více než 7 milionů pracovních míst. I v rozvojových zemích přispívají kulturní a kreativní odvětví k podpoře udržitelného rozvoje a inkluzivního růstu. Kultura může proto napomoci při podpoře zaměstnanosti a konkurenceschopnosti v EU i za jejími hranicemi. To se odráží v Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030 , která zdůrazňuje, že kultura, včetně světového kulturního dědictví a tvůrčích odvětví, může hrát důležitou úlohu při dosahování udržitelného rozvoje podporujícího začlenění. Kultura proto představuje jedno z důležitých odvětví, která jsou podporována v rámci rozvojové spolupráce EU.

Jako strana Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005 je EU odhodlána podporovat v rámci svých mezinárodních kulturních vztahů rozmanitost kulturních projevů. To zohledňuje a prosazuje základní hodnoty EU, jako jsou lidská práva, rovnost žen a mužů, demokracie, svoboda projevu a právní stát, jakož i kulturní a jazyková rozmanitost. Kultura, a zejména mezikulturní dialog, může přispět k řešení významných globálních problémů, jako je předcházení konfliktům a jejich řešení, integrace uprchlíků, boj proti násilnému extremismu a ochrana kulturního dědictví. Sdělením o kulturním dědictví z roku 2014 potvrdila EU znovu své odhodlání chránit kulturní dědictví ve spolupráci s organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO. Vzhledem k ničení kulturního dědictví v oblastech konfliktu, jako je Irák, Sýrie a Afghánistán, je tato činnost nezbytná i nadále.

EU má světu mnoho co nabídnout: rozmanitost kulturních projevů, kvalitní uměleckou tvorbu a dynamické kreativní odvětví. EU je také připravena významně těžit z větších výměn se zbytkem světa. Zkušenosti EU s rozmanitostí a pluralismem představují zároveň značnou výhodu při prosazování kulturních politik jako hybných sil míru a socioekonomického rozvoje ve třetích zemích. Toto sdělení nastiňuje stávající příspěvek Unie k mezinárodním kulturním vztahům a navrhuje možnosti rozvoje mezinárodních kulturních vztahů EU s cílem dosáhnout pokroku při plnění cílů Unie týkajících se prosazování mezinárodního míru a stability, zajištění rozmanitosti a podpory zaměstnanosti a růstu.

Kulturní rozmanitost je nedílnou součástí hodnot Evropské unie. EU je pevně odhodlána prosazovat světový řád založený na míru, právním státu, svobodě projevu, vzájemném porozumění a dodržování základních práv. Prosazování rozmanitosti prostřednictvím mezinárodních kulturních vztahů je proto významnou součástí úlohy EU jakožto celosvětového aktéra. To zahrnuje závazek prosazovat „mezinárodní kulturní vztahy“ prostřednictvím podpory a pomoci, kterou EU poskytuje třetím zemím, i propagovat Unii a rozmanité kultury členských států EU prostřednictvím „kulturní diplomacie“. Jako klíčový partner Organizace spojených národů (OSN) spolupracuje EU úzce s UNESCO v zájmu ochrany světového kulturního dědictví.

Politika rozšíření: Jako kandidátské a potenciální kandidátské země mají země západního Balkánu a Turecko ve vnějších politikách EU zvláštní místo a význam. Politiky EU v oblasti kultury jsou součástí „acquis EU“, jež musí kandidátské země zavést v rámci jednání o kapitole 26 týkající se vzdělávání a kultury. V této souvislosti je regionu poskytována podpora na základě nástroje předvstupní pomoci (NPP). EU dlouhou dobu podporuje kulturní projekty na západním Balkánu s cílem napomoci mezikulturnímu dialogu, usmíření a socioekonomickému rozvoji. V rámci „Lublaňského procesu I a II“, společné akce Evropské komise a Rady Evropy, byly investovány značné zdroje do obnovy kulturního dědictví v jihovýchodní Evropě. Kulturní organizace v zemích procesu rozšíření mají prospěch z politické spolupráce EU při budování kapacit a rovněž z plné účasti v programech Kultura a Kreativní Evropa. Země procesu rozšíření se v současnosti potýkají s novými problémy, včetně integrace nově příchozích migrantů, kdy mezikulturní dialog může prosazovat usmíření a inkluzivní a demokratické společnosti a pomoci v boji proti radikalismu. EU by měla se zeměmi procesu rozšíření i nadále úzce spolupracovat v zájmu ochrany jejich kulturního dědictví, podpory rozvoje jejich kulturních a kreativních odvětví a posílení jejich účasti ve stávajících kulturních programech EU.

Inovativní partnerství: tato iniciativa prováděná společně s místními orgány, která je financována v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci, se výslovně zaměřuje na nejméně rozvinuté země, včetně křehkých demokratických režimů, nebo země, v nichž jsou ohrožena kulturní práva. Jiný projekt v rámci víceletého orientačního programu pro Latinskou Ameriku usiluje o rozvoj úlohy kultury a umění na podporu sociální soudržnosti v latinskoamerických městech. Projekt usnadňuje výměny a společné akce mezi EU a Latinskou Amerikou v zájmu lepšího začleňování kulturních politik a iniciativ do strategií rozvoje měst, a to v návaznosti na úspěšné projekty podporující sociální soudržnost.

Zpráva o evropských hlavních městech kultury a světových městech kultury z roku 2015 ukazuje významné výsledky – z hlediska růstu a sociální soudržnosti – v případě měst a ostatních místních orgánů, které investují do kultury. Společné výzkumné středisko Komise vypracovává nástroj pro sledování iniciativ v kulturní a kreativní oblasti na úrovni jednotlivých měst, který podpoří cílenější investice a poučení se z osvědčených postupů. Nedávná externí studie, která mapuje stávající a potenciální kulturní akce pro rozvoj , potvrdila, že kulturní činnosti podporují dynamiku místního rozvoje, v neposlední řadě ve venkovských oblastech, v nichž tradiční dovednosti a umění mohou pomoci zmírnit chudobu.

c) Podpora úlohy místních orgánů v partnerských zemích

Rámce pro strukturovanou územní spolupráci: existuje řada příkladů, jak může kultura propojit rozmanité regiony, přispět k udržitelnému cestovnímu ruchu, chránit životní prostředí a podporovat energetickou účinnost . Všechny strategie se zabývají kulturou jako investicí do růstu a zaměstnanosti a jako pilířem hospodářské činnosti v rámci cíle Evropská územní spolupráce.

Kreativní střediska a klastry: v globálních kulturních odvětvích představuje cestu vpřed společná tvorba. Evropští a jiní mezinárodní kulturní činitelé by měli hledat nové možnosti růstu a získávání světového publika. Kreativní střediska a klastry jsou zřizovány v různých regionech, například:

Jako dynamické hospodářské odvětví jsou kulturní a kreativní odvětví důležitým poskytovatelem kvalitních pracovních míst a často podporují inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Investice do kulturních projektů přispívají ke konkurenceschopnosti, přitažlivosti a sociální soudržnosti měst a regionů. Více než 70 regionů EU si zvolilo kulturní a kreativní odvětví jako prioritu svých strategií inteligentní specializace a uznalo tato odvětví jako hnací sílu regionálního růstu a místní zaměstnanosti.

Úmluva UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005 zdůrazňuje „potřebu začlenit kulturu jako strategický prvek do vnitrostátních a mezinárodních rozvojových politik a do mezinárodní rozvojové spolupráce“. Respektování kulturní rozmanitosti a svobody projevu, jemuž kultura napomáhá, významně podporuje demokratizační procesy a socioekonomický rozvoj. EU by proto měla partnerským zemím pomoci při začleňování kultury do vnitrostátních politik. EU usiluje o ratifikaci a provádění úmluvy UNESCO z roku 2005, a to prohloubením politického dialogu s partnerskými zeměmi a posílením systémů správy.

Výzkum v oblasti kulturního dědictví: Program Horizont 2020 podporuje výzkum a inovace týkající se činností v oblasti kulturního dědictví, a to prostřednictvím mezinárodních, mezioborových projektů, jichž se účastní rovněž místní a regionální orgány, podniky a občanská společnost a které mají hledat nová řešení pro zachování a správu hmotného kulturního dědictví v Evropě, jež je ohroženo změnou klimatu. Třetí země jsou vybízeny k účasti.

Kulturní dědictví je křehké a často je ohroženo přírodními katastrofami a člověkem způsobenými pohromami, jako jsou války, plenění a drancování, jež je někdy motivováno náboženskou nenávistí. Uloupené artefakty jsou často prodávány a příjmy plynoucí z těchto transakcí mohou být použity na podporu teroristických činností: to ochuzuje světové kulturní dědictví. EU přijala omezující opatření vůči Sýrii a zavedla sankce OSN vůči Dá'iš / ISIS a síti al-Káida a sankční režim OSN vůči Iráku: to zahrnuje zákaz nelegálního obchodu s kulturními a archeologickými artefakty.

Prosazování kulturních práv: včetně místní identity a práv původního obyvatelstva, jakož i úlohy obránců kulturních práv v souladu s Mezinárodním paktem o hospodářských, sociálních a kulturních právech , to zahrnuje práva původního obyvatelstva, jak jsou vymezena v Deklaraci OSN o právech původního obyvatelstva.

Mezikulturní dialog představuje důležitý nástroj při předcházení konfliktům a podpoře usmíření a vzájemného porozumění ve společnostech po skončení konfliktu. EU podporuje pragmatickou spolupráci a mezikulturní dialog mezi různými kulturami a společenstvími. Podporuje rovněž procesy usmíření mezi národy a menšinami. K obzvláště úspěšným příkladům patří pokrok Bosny a Hercegoviny směrem k integraci do EU a pragmatické dohody, jichž bylo dosaženo v rámci dialogu mezi Bělehradem a Prištinou.

Podpora partnerství měst v kulturní oblasti: Komise prosazuje úlohu měst jako středisek inovací a osvědčených postupů, a to prostřednictvím partnerství měst a kulturních památek, jež mají podobné sociální a hospodářské problémy a problémy životního prostředí, s cílem přezkoumat potenciální příležitosti, pokud jde o rozvoj. Komise zamýšlí zahájit regionální programy společně s Latinskou Amerikou (zejména se Společenstvím latinskoamerických a karibských států (CELAC)) na podporu sociální soudržnosti prostřednictvím kultury a umění ve velkých městech.

Boj proti obchodování s kulturním dědictvím: Komise zamýšlí předložit legislativní návrh o regulaci dovozu kulturních statků do EU, a to na základě výsledků nedávno zahájené studie, která má zjistit nedostatky ve vnitrostátních právních předpisech. Komise zváží širší reakci v rámci boje proti financování terorismu prostřednictvím nedovoleného obchodu s kulturními statky – bez ohledu na zemi původu. K potenciálním opatřením patří zavedení systému certifikace pro dovoz kulturních statků do EU spolu s pokyny zúčastněným stranám, jako jsou muzea a trh s uměleckými předměty. EU hodlá podporovat odbornou přípravu celních úředníků provádějících hraniční kontroly v zájmu včasného odhalení ukradených artefaktů a podněcovat spolupráci odborníků působících na trhu s uměleckými předměty v boji proti nedovolenému obchodu. EU posílí rovněž spolupráci s partnerskými zeměmi v boji proti obchodování s kulturními statky.

Ochrana dědictví: Komise přispěje k mezinárodnímu úsilí, v jehož čele stojí UNESCO, o vytvoření mechanismu rychlé reakce na ochranu kulturních památek. Komise bude s UNESCO sdílet (mimo jiné prostřednictvím služby pro podporu krizového řízení v rámci programu Copernicus) rovněž satelitní snímky ohrožených kulturních památek s cílem posoudit škody a naplánovat případnou rekonstrukci. V rámci opatření k obnově po katastrofě nebo po skončení konfliktu poskytne EU odborné znalosti za účelem posouzení škod na kulturním dědictví. Regionální fond EU v reakci na syrskou krizi také přispěje k ochraně kulturního dědictví a prosazování kulturní rozmanitosti.

4. STRATEGICKÝ PŘÍSTUP EU KE KULTURNÍ DIPLOMACII

K posílení úspěšné spolupráce s partnerskými zeměmi ve třech navrhovaných oblastech činnosti je důležité, aby příslušné zúčastněné strany v EU spojily své síly k zajištění doplňkovosti a synergií. To zahrnuje všechny úrovně státní správy, místní kulturní organizace a občanskou společnost, Komisi a vysokou představitelku (prostřednictvím delegací EU ve třetích zemích), členské státy a jejich kulturní instituty. Ve sdělení o kultuře z roku 2007 byla prosazována otevřená metoda koordinace v oblasti kultury jako snadný, avšak strukturovaný způsob spolupráce členských států EU na evropské úrovni. V roce 2012 přezkoumala skupina odborníků z členských států, které předsedaly společně Komise a Evropská služba pro vnější činnost, možnost vypracování strategického přístupu ke kultuře v rámci vnějších vztahů EU. Ve zprávě skupiny odborníků byl vyzdvižen přínos kulturní spolupráce EU s partnerskými zeměmi prostřednictvím nových, strategických způsobů společné činnosti s členskými státy. Evropský parlament poté inicioval přípravnou akci s názvem „Kultura ve vnějších vztazích EU“, která podporovala „inteligentní doplňkovost“ založenou na vzájemně dohodnuté spolupráci mezi členskými státy, zejména prostřednictvím jejich kulturních institutů a atašé v zahraničí, a s občanskou společností. ESVČ nyní řídí 139 delegací a úřadů EU, které působí po celém světě a zastupují EU a její občany na celosvětové úrovni. Možnost spolupráce a koordinace na podporu kulturní diplomacie EU je značná.

a) Posílená spolupráce EU

Sjednocený přístup umožní evropským aktérům spojit zdroje a dosáhnout úspor z rozsahu prostřednictvím spolupráce ve třetích zemích. Nedávná studie Evropského parlamentu ukázala mnoho přínosů plynoucích z úzké spolupráce pro delegace EU, kulturní instituty a klastry v rámci sítě EUNIC: společné projekty jsou méně rizikové, mají větší dopad a jsou viditelnější a zajišťují větší příležitosti k učení . Platforma pro kulturní diplomacii: tato platforma byla vytvořena v únoru 2016 a je financována z nástroje partnerství. Provozuje ji konsorcium kulturních institutů členských států a jiných partnerů. Bude vydávat doporučení týkající se kulturní politiky, usnadňovat vytváření sítí, provádět činnosti spolu se zúčastněnými stranami z oblasti kultury, členskými státy a delegacemi EU, rozvíjet vzdělávací programy pro vedení v oblasti kultury a přispěje k rozvoji mezinárodních kulturních vztahů EU. Posílená spolupráce s kulturními instituty: po konzultacích se všemi relevantními zúčastněnými stranami navrhne Komise později v tomto roce nový typ partnerství mezi ESVČ, útvary Komise, národními kulturními instituty a jejich zastřešující organizací (pokud to umožní mandáty), který stanoví zásady celoevropské spolupráce a hodnoty, na nichž je založena. Posílená úloha evropských delegací: delegace budou fungovat jako místní platformy pro kulturní instituty a jiné zúčastněné strany k usnadnění koordinace a spolupráce. Delegace EU mohou pomoci určit místní potřeby a příležitosti a zajistit, že opatření odpovídají místnímu kulturnímu kontextu a současně slouží strategickým cílům EU. Kontaktní místa pro kulturu v rámci důležitých delegací EU budou šířit osvědčené postupy a zajišťovat vzdělávací programy pro pracovníky týkající se kulturní dimenze rozvoje a vnějších vztahů. Zřizování domů evropské kultury: tyto domy budou založeny na partnerství mezi EU a dotyčnou partnerskou zemí a umožní kulturním institutům a jiným zúčastněným stranám setkávat se a poskytovat služby místnímu obyvatelstvu, spolupracovat na společných projektech a nabízet stipendia a kulturní a studijní výměny. Podpora aktivní občanské společnosti: na kulturních vztazích mezi EU a třetími zeměmi se podílí mnoho zúčastněných stran (např. občanská společnost, umělci, kulturní subjekty, místní organizace). V rámci dvoustranných vztahů a vhodných tematických programů bude proto EU usilovat o posílení podpory pro organizace občanské společnosti, které působí v kulturní oblasti v partnerských zemích, s cílem budovat jejich kapacity a usnadnit výměny. Společné kulturní akce EU: podpora společných evropských kulturních činností představuje vynikající způsob zviditelnění EU ve třetích zemích. V roce 2017 bude zahájen nový dvouletý program s rozpočtem ve výši 1,5 milionu EUR týkající se organizace festivalů filmů EU soudržnějším a strategičtějším způsobem (na základě studie, která byla zveřejněna v roce 2015), a to v rámci nové akce nástroje partnerství týkající se globální veřejné diplomacie. V současnosti se na pořádání filmových festivalů a jiných činností, jako je Evropský den jazyků, podílí více než 75 delegací EU, a to s různou úrovní spolupráce s národními kulturními instituty.

Zaměření se na strategické partnery: mnoho strategických partnerů EU má důkladné strategie kulturní diplomacie a EU navázala úzkou kulturní spolupráci s řadou partnerů. V roce 2013 byla založena Euro-americká kulturní nadaceza účelem poskytování strukturovanějšího financování na kulturní programy EU a posílení kulturních vazeb mezi USA a EU (včetně delegace a členských států). V Jižní Africe podporuje EU mladé umělce, tvůrce audiovizuálních děl, hudebníky a sportovce. Dvoustranné vztahy s Čínou zahrnují od roku 2012 mezilidskou dimenzi.

b) Mezikulturní výměny studentů, výzkumných pracovníků a absolventů

Programy EU v oblasti mobility a spolupráce mezi univerzitami představují neocenitelné nástroje při vytváření trvalých akademických a kulturních vazeb, které současně propagují EU v partnerských zemích. Průzkum, který v roce 2014 provedla Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA), prokázal, že 54 % studentů a zaměstnanců, kteří využili mobilitu v rámci programu Erasmus Mundus, mělo za to, že největší vliv na jejich mezikulturní dovednosti a schopnosti měly jejich zkušenosti.

Mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu využívá univerzální vědecký jazyk k zachování otevřených komunikačních kanálů a umožňuje výzkumným pracovníkům vyměňovat si myšlenky bez ohledu na jejich kulturní, národní nebo náboženské prostředí. Horizont 2020, největší mnohostranný program v oblasti výzkumu a inovací na celosvětové úrovni, financuje výzkum a inovace v oblasti kulturních vztahů, vědecké diplomacie a kulturního dědictví. Program Horizont 2020 rovněž pomáhá partnerským zemím maximalizovat přínos vzdělávání k růstu, sociální stabilitě a rozvoji.

Výměny mládeže, Evropská dobrovolná služba, vzdělávání mladých lidí a pracovníků s mládeží a vytváření sítí mezi nimi zahrnují mobilitu mladých lidí mezi EU a sousedními zeměmi. V roce 2015 se do těchto společných činností zapojilo více než 33 000 mladých lidí a pracovníků s mládeží: přibližně 40 % jich pocházelo ze sousedních zemí. Komise zkoumá rovněž to, jak může k mezinárodním vztahům přispět spolupráce v oblasti sportu, a to prostřednictvím skupiny na vysoké úrovni, která podle očekávání vydá zprávu v červnu 2016.

Podpora mobility výzkumných pracovníků: prostřednictvím akcí Marie Skłodowska-Curie zamýšlí EU financovat mezi roky 2014 a 2020 přibližně 65 000 výzkumných pracovníků. To zahrnuje 25 000 doktorandů a do roku 2020 to přibližně 15 000 výzkumných pracovníků ze zemí mimo Evropu umožní zahájit kariéru nebo pokračovat v kariéře v Evropě.

Výměna studentů a pracovníků a nové společné projekty: v období od roku 2014 do roku 2020 hodlá EU financovat více než 150 000 stipendií pro studenty a pracovníky z Evropy a ostatních částí světa. Mezi roky 2014 a 2020 bude EU financovat přibližně 1 000 společných projektů, na nichž se podílejí univerzity a mládežnické organizace z EU a ze třetích zemí.

Sítě absolventů a studií EU: Komise bude podporovat zřizování skupin absolventů programu Erasmus+ v partnerských zemích a spolupráci mezi těmito skupinami a delegací EU. Spojí úsilí o vytváření sítí na vnitrostátní a evropské úrovni, podpoří začlenění středisek EU do 450 Center excelence Jean Monnet a bude prosazovat navazování kontaktů mezi nimi. Vzdělávacích a informačních činností v rámci studií EU se každý rok účastní více než 250 000 studentů po celém světě.