P9_TA(2021)0427

Ochrana pracovníků před azbestem

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. října 2021 s doporučeními Komisi k ochraně pracovníků před azbestem (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Evropský parlament,

— s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“),

— s ohledem na články 152 a 154 Smlouvy o fungování EU týkající se úlohy a konzultace sociálních partnerů,

— s ohledem na čl. 153 odst. 1 a 2 Smlouvy o fungování EU,

— s ohledem na čl. 192 odst. 1, 3, 4 a 5 Smlouvy o fungování EU,

— s ohledem na čl. 194 odst. 2 Smlouvy o fungování EU,

— s ohledem na čl. 114 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,

— s ohledem na článek 168 Smlouvy o fungování EU,

— s ohledem na čl. 169 odst. 3 Smlouvy o fungování EU,

— s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/148/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí azbestu při práci (1),

— s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (2),

— s ohledem na směrnici Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (3),

— s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (šestá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice Rady 89/391/EHS) (4),

— s ohledem na evropský pilíř sociálních práv vyhlášený dne 17. listopadu 2017 Evropským parlamentem, Radou a Komisí,

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 4. března 2021 nazvané „Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv“ (COM(2021)0102),

— s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2013 o ohrožení zdraví při práci v souvislosti s azbestem a výhledech na odstranění veškerého použitého azbestu (5),

— s ohledem na praktické pokyny Komise k informování a odborné přípravě pracovníků pro práci při odstraňování azbestu a pro údržbové práce (z roku 2012),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 6. června 2014 o strategickém rámci EU pro ochranu zdraví a bezpečnosti při práci na období 2014–2020 (COM(2014)0332),

— s ohledem na zprávu Komise z listopadu 2015 nazvanou „Hodnocení praktického provádění směrnic EU o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci (BOZP) v členských státech EU“,

— s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 15. května 2019 nazvané „Práce s azbestem při energetické renovaci“,

— s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 18. února 2015 nazvané „Zbavení EU azbestu“,

— s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2021 o provádění nařízení (EU) č. 305/2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh (nařízení o stavebních výrobcích) (6),

— s ohledem na své usnesení ze dne 10. července 2020 o strategii pro udržitelnost v oblasti chemických látek (7),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. října 2020 nazvané „Strategie pro udržitelnost v oblasti chemických látek: K životnímu prostředí bez toxických látek“ (COM(2020)0667),

— s ohledem na závěry Rady přijaté dne 12. března 2021 s názvem „Strategie Unie pro udržitelnost v oblasti chemických látek: nastal čas jednat“,

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. října 2020 s názvem „Renovační vlna pro Evropu – ekologičtější budovy, nová pracovní místa a lepší životní podmínky“ (COM(2020)0662),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. února 2021 nazvané „Evropský plán boje proti rakovině“ (COM(2021)0044),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. března 2020 nazvané „Nový akční plán pro oběhové hospodářství: Čistší a konkurenceschopnější Evropa“ (COM(2020)0098),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. října 2015 nazvané „Zlepšování jednotného trhu: více příležitostí pro lidi a podniky“ (COM(2015)0550),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. července 2020 nazvané „Evropská agenda dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost“ (COM(2020)0274),

— s ohledem na zprávu Evropské agentury pro chemické látky ze dne 1. února 2021 nazvanou „Vědecká zpráva ECHA o hodnocení limitních hodnot pro azbest na pracovišti“,

— s ohledem na zprávu Komise ze září 2020 nazvanou „Vítězství nad rakovinou – možná mise“,

— s ohledem na doporučení Světové zdravotnické organizace z března 2014 uvedená v informačním přehledu „Odstraňování nemocí souvisejících s azbestem“,

— s ohledem na cíle udržitelného rozvoje OSN, zejména na cíl č. 3 zajistit zdravý život a podporovat dobré životní podmínky pro všechny v každém věku,

— s ohledem na články 47 a 54 jednacího řádu,

— s ohledem na stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů,

— s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A9-0275/2021),

A. vzhledem k tomu, že při vymezování a provádění všech politik a činností Unie má být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví;

B. vzhledem k tomu, že azbest způsobuje v Unii 30 000 až 90 000 úmrtí ročně;

C. vzhledem k tomu, že nejčastějším nádorovým onemocněním z povolání je rakovina plic (54 % až 75 % nádorových onemocnění z povolání) a že azbest je pro vznik rakoviny plic hlavní příčinou (45 %) (8); vzhledem k tomu, že expozice azbestu v kombinaci s užíváním tabáku značně zvyšuje riziko vzniku rakoviny plic (9);

D. vzhledem k tomu, že Mezinárodní agentura pro výzkum rakoviny (IARC) vnímá azbest jako prokázaný karcinogen (skupina 1) odpovědný za azbestózu, rakovinu plic a za mezoteliom, jakož i za rakovinu hrtanu a vaječníků; vzhledem k tomu, že by měl být podporován výzkum dalších nádorových onemocnění způsobených azbestem a dalších neonkologických onemocnění (10); vzhledem k tomu, že i u obyvatel, kteří byli vystaveni azbestovým vláknům ve velmi nízké míře, včetně vláken chrysotilu, bylo zjištěno zvýšené riziko vzniku rakoviny; vzhledem k tomu, že azbest může způsobit další nezhoubná plicní a pleurální onemocnění, včetně pleurálních plaků, pleurálního ztluštění a benigní pleuritidy s výpotkem;

E. vzhledem k tomu, že azbest je v Unii zakázán od roku 2005; vzhledem k tomu, že některé členské státy zakázaly azbest již v 80. letech minulého století; vzhledem k tomu, že členské státy musí zajistit, aby se azbestová vlákna co nejdříve zcela eliminovala; vzhledem k tomu, že povaha a rozsah používání azbestu se v jednotlivých členských státech značně liší;

F. vzhledem k tomu, že v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 („nařízení REACH“) (11) se uvádí, že je zakázána výroba, prodej a používání azbestových vláken a výrobků obsahujících tato vlákna, která byla záměrně přidána, a vzhledem k tomu, že cílem nařízení (EU) 2016/1005 (12), kterým se mění příloha XVII nařízení REACH, je zajistit konec veškerého používání azbestových výrobků v členských státech do 1. července 2025;

G. vzhledem k tomu, že azbest je vysoce nebezpečná karcinogenní látka používaná na celém světě ve stavebních i jiných materiálech v mnoha oblastech každodenního života; vzhledem k tomu, že expozice azbestu hrozí mnoha různým skupinám, mimo jiné pracovníkům v odvětví stavebnictví a renovace, těžby surovin či likvidace odpadu, ale i hasičům, vlastníkům domů a jejich nájemníkům; vzhledem k tomu, že nejškodlivější účinky vdechování azbestových vláken na zdraví a azbestem způsobená onemocnění se mohou projevit až za 40 let; vzhledem počet případů bude v Unii podle očekávání kulminovat kolem roku 2025 (13);

H. vzhledem k tomu, že navzdory platným unijním a vnitrostátním předpisům se příliš často stává, že v některých členských státech není mnoho případů nemocí souvisejících s azbestem považováno za nemoc z povolání, a jejich oběti proto nemají nárok na pracovněprávní odškodnění, což zvyšuje fyzické utrpení způsobené touto nemocí; vzhledem k tomu, že odborové svazy a sdružení zastupující oběti hrají důležitou úlohu při poskytování pomoci obětem nemocí z povolání v rámci postupů uznávání a vyřizování žádostí o odškodnění;

I. vzhledem k tomu, že problematika azbestu v budovách, včetně opuštěných budov, a jeho bezpečného odstranění vyžaduje plné zohlednění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v souladu s plánem Unie zlepšit tepelnou izolaci zastavěného prostředí, aby se dosáhlo úspor energie a Evropa se stala do roku 2050 prvním klimaticky neutrálním kontinentem; vzhledem k tomu, že renovace budov za účelem zvýšení energetické účinnosti často zahrnuje manipulaci s materiály, které mohou obsahovat azbest, např. na střechách, ve zdivu nebo u elektroinstalace, pokud byly tyto budovy postaveny předtím, než Unie a členské státy vydaly příslušné předpisy týkající se používání azbestu nebo jeho zákazu; vzhledem k tomu, že podstatná část zástavby v Unii je starší 50 let; vzhledem k tomu, že zhoršení stavu fondu budov v Unii zvyšuje riziko environmentální zátěže, což představuje hrozbu pro mnoho různých skupin obyvatelstva, což by mohlo vést zejména ke zvýšení počtu případů mezoteliomu; vzhledem k tomu, že nemoci související s azbestem byly pozorovány u obyvatelstva žijícího v blízkosti průmyslových areálů; vzhledem k tomu, že účinky environmentální zátěže na zdraví byly dosud do značné míry podceňovány (14); vzhledem k tomu, že úroveň expozice azbestu v životním prostředí může dosáhnout úrovně expozice na pracovišti; vzhledem k tomu, že je zapotřebí dalšího výzkumu rizik spojených s azbestem v životním prostředí;

J. vzhledem k tomu, že ukládání azbestového odpadu na skládkách není dlouhodobě schůdným řešením, protože tímto odpadem se budou muset zabývat budoucí generace, jelikož azbestová vlákna jsou v čase prakticky nezničitelná; vzhledem k tomu, že je třeba zabránit uvolňování azbestových vláken do životního prostředí; vzhledem k tomu, že je třeba vyvinout nákladově efektivní metody inertizace odpadu obsahujícího azbest, deaktivovat aktivní azbestová vlákna a přeměnit je na materiály, které nepředstavují riziko pro veřejné zdraví;

K. vzhledem k tomu, že v širší perspektivě je třeba podporovat výzkum a inovace za účelem zlepšení detekčních kontrol, odhalování dalších nádorových onemocnění souvisejících s azbestem, nejen rakoviny plic a mezoteliomu, a za účelem zvýšení bezpečnosti technik odstraňování a likvidace odpadu a zvýšení bezpečnosti obyvatel budov a exponovaných pracovníků, a to i pokud jde o oznamování výskytu azbestu v reálném čase a technologií pro jeho detekci;

L. vzhledem k tomu, že podle čl. 191 odst. 1 Smlouvy o fungování EU má politika Unie v oblasti životního prostředí přispívat ke sledování cílů, jako je ochrana lidského zdraví jejích občanů, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí, podpora uvážlivého a racionálního využívání přírodních zdrojů a podpora opatření na mezinárodní úrovni určených k řešení regionálních nebo celosvětových problémů životního prostředí;

M. vzhledem k tomu, že podle čl. 191 odst. 2 Smlouvy o fungování EU je politika Unie v oblasti životního prostředí založena na zásadách obezřetnosti a prevence, odvracení ohrožení životního prostředí především u zdroje a na zásadě „znečišťovatel platí“;

N. vzhledem k tomu, že článek 37 Listiny základních práv Evropské unie stanoví, že vysoká úroveň ochrany životního prostředí a zlepšování jeho kvality musí být součástí politik Unie a musí být zaručeny v souladu se zásadou udržitelného rozvoje;

O. vzhledem k tomu, že právo na bezpečné, čisté, zdravé a udržitelné životní prostředí začíná být všeobecně uznáváno, neboť počet zemí, které toto právo uznávají, v posledních několika letech vzrostl, přičemž toto právo nebo prvky tohoto práva uznává ve svých vnitrostátních právních systémech více než 155 zemí;

P. vzhledem k tomu, že podle Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) je azbest karcinogen bez prahové hodnoty; vzhledem k tomu, že stávající závazná limitní hodnota expozice azbestu na pracovišti je 0,1 vlákna/cm3, která je vypočtena jako časově vážený průměr (TWA) za referenční období osmi hodin; vzhledem k tomu, že Výbor pro posuzování rizik agentury ECHA připravuje stanovisko ke snížení závazných limitních hodnot expozice na pracovišti pro azbest; vzhledem k tomu, že expozice by měla být snížena vždy, pokud je to technicky možné, zejména pokud žádná bezpečná prahová hodnota neexistuje; vzhledem k tomu, že v důsledku toho by měla být limitní hodnota expozice azbestu na pracovišti přezkoumána s ohledem na nejnovější vědecký a technický vývoj a odpovídajícím způsobem revidována;

Q. vzhledem k tomu, že 80 % případů rakoviny z povolání, které jsou jako takové uznávány v členských státech, souvisí s azbestem; vzhledem k tomu, že 98 % nákladů z hlediska pacientů, včetně dopadu na kvalitu života a rodiny pracovníků, nesou pracovníci; vzhledem k tomu, že podle odhadů činí náklady na léčbu rakoviny z povolání v Unii 270 až 610 miliard EUR ročně, tj. 1,8 % až 4,1 % HDP (15); vzhledem k tomu, že pro zajištění toho, aby pracovníci a jejich rodiny mohli žít zdravěji, mají zásadní význam opatření na posílení politik zaměřených na prevenci špatného zdravotního stavu;

R. vzhledem k tomu, že azbest se hojně používá v bytové výstavbě a představuje zdravotní rizika; vzhledem k tomu, že právo na odpovídající bydlení, jehož definice zahrnuje ochranu před ohrožením zdraví, je mezinárodními organizacemi a členskými státy uznáno jako lidské právo a jako klíčový faktor z hlediska řešení nerovností v oblasti zdraví; vzhledem k tomu, že bezpečné odstranění azbestu přispěje ke kvalitnímu bydlení pro všechny, zejména pro majitele s nízkými příjmy a nájemce, jejichž úroveň bydlení se v posledních desetiletích zhoršila;

S. vzhledem k tomu, že bezpečné odstraňování azbestu by nemělo být používáno jako záminka pro takové praktiky, jako je vystěhovávání nájemníků z důvodu renovace bytů;

T. vzhledem k tomu, že zavedení požadavků na bezpečné odstraňování azbestu musí být sociálně spravedlivé a musí být provázeno vhodnými opatřeními na podporu vlastníků budov při financování potřebných renovací a doprovodnými opatřeními na budování kapacit pro malé a střední podniky, které práce provádějí; vzhledem k tomu, že finanční prostředky Unie v rámci iniciativy „renovační vlna pro Evropu“ vymezené ve sdělení Komise ze dne 14. října 2020 (renovační vlna) by měly být zachovány pro příjemce, kteří dodržují unijní a vnitrostátní právní předpisy, jejichž cílem je chránit pracovníky před expozicí azbestu;

U. vzhledem k tomu, že azbest je stále přítomen v mnoha administrativních budovách a školách, bytech, infrastruktuře, veřejné hromadné dopravě a ve vodovodním potrubí; vzhledem k tomu, že povědomí o použití a přítomnosti azbestu se postupem času vytrácí; vzhledem k tomu, že přítomnost azbestu a neznalost této skutečnosti představuje nebezpečí pro všechny obyvatele a uživatele budov;

V. vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 17. prosince 2020 o silné sociální Evropě pro spravedlivou transformaci (16) vyzval členské státy, aby do roku 2030 eliminovaly úmrtí související s prací a omezily výskyt nemocí z povolání, a Komisi, aby přezkoumala směrnici 2004/37/ES;

W. vzhledem k tomu, že ve sdělení Komise ze dne 3. února 2021 se uvádí, že za 52 % úmrtími souvisejícími s výkonem povolání stojí ročně v Unii rakovina, která je s výkonem povolání spojena; vzhledem k tomu, že zlepšení včasné diagnózy, léčby a rehabilitace je prioritou plánu EU pro boj proti rakovině a mělo by být přínosem pro pacienty, kteří trpí onemocněními souvisejícími s azbestem; vzhledem k tomu, že Komise plánuje v roce 2022 předložit legislativní návrh na další snížení expozice pracovníků azbestu v rámci svého plánu;

X. vzhledem k tomu, že evropský pilíř sociálních práv (dále jen „pilíř“) byl přijat jako reakce na sociální výzvy v Unii; vzhledem k tomu, že pilíř zahrnuje 20 zásad rozdělených do tří kategorií: rovné příležitosti a přístup na trh práce, spravedlivé pracovní podmínky a sociální ochrana a začleňování; vzhledem k tomu, že zásada č. 10 stanoví vysokou úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků při práci, která by měla zahrnovat ochranu pracovníků před expozicí karcinogenům a mutagenům na pracovišti;

Y. vzhledem k tomu, že krize zdůraznila význam prevence nemocí z povolání a investic do cenově dostupných služeb veřejného zdravotnictví pro všechny; vzhledem k tomu, že inspektoráty práce, odborové svazy a zmocněnci v oblasti zdraví a bezpečnosti na pracovišti hrají při účinné inspekci a prosazování pravidel a předpisů týkajících se azbestu klíčovou úlohu; vzhledem k tomu, že účinné, přiměřené a odrazující sankce jsou klíčové pro odrazování zaměstnavatelů od porušování předpisů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a pro zajištění spravedlivé hospodářské soutěže na vnitřním trhu;

Z. vzhledem k tomu, že zastavěné prostředí má významný dopad na mnoho hospodářských odvětví, pracovní místa a kvalitu života na místní úrovni; vzhledem k tomu, že cílem nové strategie Komise pro udržitelnou zástavbu je mimo jiné prosazovat zásady oběhovosti během celého životního cyklu budov; vzhledem k tomu, že nový akční plán Komise pro oběhové hospodářství stanovený v jejím sdělení ze dne 11. března 2020 zahrnuje cílené iniciativy zaměřené na klíčové hodnotové řetězce výrobků, např. v rámci stavebnictví a budov; vzhledem k tomu, že ve sdělení Komise ze dne 1. července 2020 se uznává, že odvětví stavebnictví bude muset investovat do zvyšování kvalifikace pracovní síly, aby bylo možné reagovat na potřeby ekologické transformace, pokud jde o ekologický design a materiály, energetickou účinnost, oběhovost a renovace; vzhledem k tomu, že kvalifikovaní stavební pracovníci jsou klíčem k úspěchu renovační vlny;

AA. vzhledem k tomu, že azbest a materiály a výrobky, které jej obsahují, lze stále legálně vyrábět, zpracovávat, dovážet a vyvážet ve více než 100 zemích světa, včetně zemí v sousedních regionech Unie; vzhledem k tomu, že nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 649/2012 (17) se zavádí Rotterdamská úmluva o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu (Rotterdamská úmluva), podle níž je před vývozem výrobku obsahujícího toxické chemické látky vyžadována zvláštní dohoda s danou zemí; vzhledem k tomu, že zvýšení úsilí o to, aby se výrobky nesplňující normy nedostávaly na trh Unie, bylo označeno za prioritu ve sdělení Komise ze dne 28. října 2015; vzhledem k tomu, že navzdory unijním a vnitrostátním zákazům a stávajícím právním předpisům se azbest stále na vnitřní trh dostává (18); vzhledem k tomu, že dokud je azbest zákonně vyráběn a uváděn na trh celosvětově, existuje vždy riziko, že na vnitřní trh pronikne;

AB. vzhledem k tomu, že spolehlivé registry osob, které jsou nebo byly azbestu vystaveny, jsou důležité pro zajištění lékařského dohledu a pro usnadnění rozpoznávání nemocí z povolání, přičemž je zároveň třeba dodržovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (19); vzhledem k tomu, že členské státy mají různé způsoby organizace vnitrostátních systémů sociálního zabezpečení, pokud jde o pracovní úrazy nebo nemoci z povolání, včetně doplňkové úlohy kolektivních smluv; vzhledem k tomu, že je třeba dodržovat zásady, z nichž tyto systémy vycházejí, a nezávislost sociálních partnerů;

AC. vzhledem k tomu, že ve stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 18. února 2015 k tématu „Zbavení EU azbestu“ se uvádí, že by mělo být zajištěno, aby na úrovni členských států byly všechny případy azbestózy, mezoteliomu a dalších nemocí souvisejících s azbestem evidovány systematickým sběrem údajů o nemocech z povolání a jiných nemocech způsobených azbestem, aby pleurální plaky byly kategorizovány a úředně registrovány jako nemoc související s azbestem, aby byl za pomoci k tomu určených sledovacích středisek spolehlivě zmapován výskyt azbestu a aby zdravotničtí pracovníci získali náležité školení k řádnému výkonu své diagnostické úlohy;

AD. vzhledem k tomu, že právní předpisy platné v některých členských státech ukládají pouze určité povinnosti vlastníkům nebo správcům budov obsahujících azbest, pokud danou budovu začnou používat nebo ji chtějí zbourat, ale nikoli při prodeji budovy, v níž se azbest vyskytuje;

Evropská strategie pro odstranění veškerého azbestu

1. upozorňuje, že bezpečné odstraňování azbestu je příkladem potřeby uplatňovat zásadu zdraví ve všech politikách, jak je uvedeno v čl. 168 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť přímo souvisí s těmito nedávnými a nadcházejícími strategickými iniciativami Unie: nový rámec Unie pro zdraví a bezpečnost, Zelená dohoda se strategií „renovační vlna“, nástroj na podporu oživení a víceletý finanční rámec, evropský plán boje proti rakovině, strategie EU v oblasti odpadů a balíček opatření týkajících se oběhového hospodářství; zdůrazňuje, že při nakládání s azbestovým odpadem by se měla plně uplatňovat zásada předběžné opatrnosti; vyzývá Komisi, aby navrhla odpovídající revizi příslušných právních předpisů Unie o odpadech;

2. zdůrazňuje, že bezpečné odstranění azbestu je náročným a naléhavým úkolem, a opakuje svou výzvu ke komplexnímu a integrovanému přístupu, který by propojil několik oblastí politiky; poukazuje na to, že hlavní prioritou by měly být bezpečné pracovní podmínky;

3. vyzývá Komisi, aby předložila evropskou strategii pro odstranění veškerého azbestu, která bude zahrnovat: a) evropský rámec pro vnitrostátní strategie pro bezpečné odstraňování veškerého azbestu v členských státech, jenž by měl zahrnovat legislativní návrh na zavedení minimálních norem pro veřejně přístupné vnitrostátní rejstříky výskytů azbestu; b) návrh na aktualizaci směrnice 2009/148/ES s cílem posílit opatření Unie na ochranu pracovníků před hrozbou azbestu a zabránit novému nárůstu počtu obětí azbestu v průběhu renovační vlny; c) legislativní návrh týkající se: i) uznávání nemocí z povolání, včetně všech známých nemocí souvisejících s azbestem, s minimálními standardy pro postupy uznávání, a ii) minimálních norem pro odškodnění obětí nemocí z povolání souvisejících s azbestem; d) návrh na aktualizaci směrnice 2010/31/EU s cílem zavést v zájmu ochrany zdraví stavebních pracovníků povinnost detekční kontroly a následného odstranění azbestu a jiných nebezpečných látek před zahájením renovace; e) legislativní návrh, který zohlední stávající vnitrostátní právní předpisy, jakož i posouzení dopadů týkající se nejúčinnějších modelů povinné kontroly budov před jejich prodejem nebo pronájmem, sestávající z povrchové diagnózy přítomnosti azbestu prováděné profesionálním subjektem s příslušnou kvalifikací a povolením, a ohledně vystavování osvědčení o azbestu pro budovy postavené před rokem 2005 nebo před rokem, v němž byl vydán vnitrostátní zákaz azbestu, podle toho, co nastalo dříve;

4. konstatuje, že komplexní strategie odstraňování azbestu budou mít finanční a administrativní důsledky pro vlastníky budov, veřejné orgány a podniky, zejména malé a střední podniky, včetně mikropodniků, a budou rovněž obnášet značnou pracovní zátěž pro certifikační orgány; zdůrazňuje proto, že by měla být stanovena vhodná přechodná období a poskytnuta odpovídající regulační a finanční podpora;

5. zdůrazňuje, že je třeba mobilizovat všechny stávající mechanismy financování dostupné na úrovni Unie a členských států, a podtrhuje, že Komise již jasně uvedla, že členské státy mohou na manipulaci s azbestem a jeho odstraňování přidělovat finanční prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů ( 20 ) ; v této souvislosti vyzývá k uvolnění prostředků z ESI fondů s cílem zlepšit spolehlivost a rychlost detekce azbestu, jeho měření a odstraňování a bezpečné nakládání s odpady v souladu s cíli příslušných vnitrostátních nebo regionálních programů; zdůrazňuje zásadní význam podpory výzkumu a vývoje, zejména pokud jde o vývoj a zlepšení technologie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, včetně systémů měření a varování v reálném čase, v souvislosti s výskytem azbestu, jakož i nákladově efektivních metod a technologií inertizace azbestu; vyzývá Komisi a členské státy, aby využily všech nástrojů na podporu investic do technologií udržitelného zpracování, a to i prostřednictvím specializovaných významných projektů společného evropského zájmu;

6. zdůrazňuje, že finanční prostředky Unie v rámci iniciativy „renovační vlna“ by měly být zachovány pro příjemce, kteří dodržují unijní a vnitrostátní právní předpisy, jejichž cílem je chránit pracovníky před azbestem; vyzývá k zavedení systému, který zajistí, že příjemci, u nichž se zjistí nedodržování unijních a vnitrostátních pravidel na ochranu pracovníků před azbestem, budou muset tyto prostředky vrátit;

7. vyzývá k posílení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (EU-OSHA) s cílem poskytnout efektivní nástroje, např. technickou a vědeckou podporu ke zvýšení úsilí v oblasti prevence, lépe monitorovat registraci pracovišť, kde se azbest nachází, sledovat pracovníky, kteří s azbestem byli nebo mohli být v kontaktu, a zlepšit odbornou přípravu a ochranné prostředky poskytované pracovníkům; vyzývá k vytvoření evropské platformy v oblasti působnosti agentury EU-OSHA, která by prezentovala osvědčené postupy v oblasti odstraňování azbestu a bezpečné likvidace azbestu, které již byly zavedeny v několika členských státech, a zajistila výměnu těchto osvědčených postupů;

8. poukazuje na to, že při prevenci a monitorování expozice azbestu hrají nepostradatelnou úlohu inspektoráty práce, které zároveň pomáhají posílit odbornost a poskytování informací na úrovni podniků; vyzývá členské státy, aby zvýšily počet inspektorů práce, kvalitu inspektorátů práce a inspekcí, jakož i četnost inspekcí; domnívá se, že členské státy by měly jít daleko nad rámec doporučení Mezinárodní organizace práce (MOP), aby byl vyčleněn alespoň jeden inspektor na každých 10 000 pracovníků; naléhavě vyzývá členské státy, aby podnikům, které neplní své povinnosti týkající se zejména bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, uložily účinné, přiměřené a odrazující sankce;

9. domnívá se, že je naléhavě nutné zajistit pro všechny oběti azbestu účinný přístup ke spravedlnosti a nápravu všech škod na zdraví, a to nejen těch, které se týkají úzkosti; zdůrazňuje, že veškeré náklady na zdravotní péči související s expozicí azbestu by měli hradit zaměstnavatelé; pokud nepřijali veškerá vhodná opatření a nevyvinuli v rámci svých prostředků úsilí, aby expozici azbestu zabránili, vyzývá proto Komisi, aby zvážila případnou potřebu právních předpisů, které by upravily obecný režim odpovědnosti za difúzní znečištění s cílem poskytnout odškodnění obětem za veškeré škody způsobené tímto typem znečištění, včetně znečištění způsobeného azbestem;

Evropská rámcová směrnice o vnitrostátních strategiích pro odstraňování azbestu

10. vítá renovační vlnu, při níž má být do roku 2030 renovováno 35 milionů budov; sdílí názor vyjádřený v tomto sdělení, že zvláštní pozornost by měla být věnována ochraně pracovníků renovujících staré budovy a zasahujícím při nouzových operacích před expozicí azbestu;

11. zdůrazňuje, že lepší preventivní opatření a řízení rizik souvisejících s azbestem vyžadují přístup k příslušným informacím v souladu s potřebami přímo dotčených osob;

12. vyzývá Komisi, aby podpořila šíření informací o různých systémech bezpečného a řádného odstraňování nebo likvidace výrobků obsahujících azbest, které vycházejí z nejlepších dostupných technik;

13. zdůrazňuje, že rizika vyplývající z expozice obyvatelstva přirozeně se vyskytujícím azbestovým materiálům jsou rovněž oblastí, kde jsou potřebné další informace;

14. trvá na tom, že jakákoli iniciativa Unie na podporu renovace budov za účelem snížení jejich energetické náročnosti by měla být sociálně spravedlivá a měla by zahrnovat opatření na ochranu zdraví uživatelů a pracovníků, a to i prostřednictvím identifikace budov, v nichž se azbest vyskytuje, aby bylo možné jej i spolu s dalšími nebezpečnými materiály bezpečně odstranit;

15. vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že přístup k důstojnému, cenově dostupnému a zdravému bydlení bude jedním ze základních kamenů akčního plánu pilíře;

16. vítá skutečnost, že několik členských států a regionů, včetně Nizozemska, Polska a Flander, provádí ambiciózní plány s jasnými lhůtami pro odstranění azbestu ze zastavěného prostředí;

17. znovu opakuje svou výzvu Komisi, aby po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami, včetně sociálních partnerů, stanovila právní rámec pro posouzení veškerého azbestu přítomného v budovách a infrastruktuře členských států a aby odhadla náklady na jeho bezpečné odstranění v každém členském státě;

18. vyzývá Komisi, aby předložila návrh rámcové směrnice, na jejímž základě by členské státy vypracovaly vnitrostátní plány odstraňování azbestu, které budou obsahovat jasné a reálné harmonogramy, včetně priorit a průběžných cílů, pravidla pro detekci azbestu a jeho zapisování do rejstříku, financování a podporu vlastníků domů a malých a středních podniků, opatření na ochranu pracovníků před rizikem expozice azbestu v souladu se směrnicí 2009/148/ES a pro bezpečnou likvidaci azbestu, aby se zabránilo jeho proniknutí do recyklačních procesů;

19. trvá na nutnosti provádět dlouhodobý epidemiologický dozor s cílem posoudit účinnost přijatých opatření; zdůrazňuje, že mezoteliom je onemocnění, jehož hlavním rizikovým faktorem je azbest, a že počet diagnostikovaných mezoteliomů je pro epidemiologický dozor důležitým ukazatelem; žádá proto, aby bylo oznamování mezoteliomu příslušným orgánům povinné;

20. poukazuje na to, že podle nedávných studií lze přibližně 20 % mezoteliomů v průmyslových zemích vysvětlovat expozicí azbestu mimo pracoviště ( 21 )

21. připomíná předpokládaný nárůst stavebních prací s ohledem na renovační vlnu, který bude spojen se zvýšenou expozicí azbestovým vláknům na pracovišti a v životním prostředí; zdůrazňuje, že je třeba, aby byl azbest v rámci renovační vlny nahrazen energeticky účinnými materiály;

22. znovu opakuje svou výzvu k vytvoření vnitrostátních veřejných rejstříků výskytů azbestu; vyzývá Komisi, aby v rámci návrhu rámcové směrnice zavedla minimální normy pro veřejně přístupné vnitrostátní digitální rejstříky výskytů azbestu a dalších nebezpečných látek ve veřejných a soukromých budovách; zdůrazňuje, že registry azbestu by měly být kompatibilní např. s databázemi a registry týkajícími se energetické účinnosti a měly by být naplněny společnými nástroji, jako jsou pasy pro renovace budov, jak je stanoveno v nařízení (EU) 2016/679;

23. vyzývá Evropskou agenturu pro životní prostředí, aby provedla další výzkum přítomnosti azbestu v řekách a jejich přítocích a jeho dopadu na vegetaci a volně žijící a planě rostoucí druhy, podobnou studii provedené americkou agenturou pro ochranu životního prostředí ( 22 )

24. zdůrazňuje, že úrovně pozaďové koncentrace azbestu v atmosféře by měly být monitorovány a měřeny ve všech členských státech, že by informace měly být zpřístupněny a měly by se zavést limitní hodnoty expozice pro obytné prostory;

25. bere na vědomí doporučení Světové zdravotnické organizace (WHO) z roku 2017 ( 23 ) , v nichž se stanoví, že není nutno zařazovat azbestová vlákna do přílohy I směrnice Rady 98/83/ES ( 24 ) , a dochází se k závěru, že azbestová vlákna v pitné vodě nepředstavují žádný zdravotní problém; připomíná, že italští vědci v jisté studii nastolili důležitou otázku, zda požívání vody obsahující azbestová vlákna nezvyšuje riziko rakoviny žaludku, tlustého střeva a konečníku ( 25 ) ; zdůrazňuje, že potenciální onemocnění související s azbestem případně způsobená požíváním vody obsahující tato vlákna z azbestových trubek by se mohla projevit až po několika desetiletích; zdůrazňuje, že i když nelze na základě dané italské studie v této fázi s konečnou platností tvrdit, že existuje souvislost mezi požitím azbestu ve vodě a rozvojem rakoviny gastrointestinálního traktu, měla by se vzhledem k panující nejistotě uplatnit zásada obezřetnosti; domnívá se, že v této důležité otázce by měl být proveden další výzkum; vyzývá tudíž členské státy, aby pravidelně sledovaly kvalitu vody používané k odběru pitné vody a aby v případě rizika pro lidské zdraví přijaly nezbytná preventivní a zmírňující opatření;

26. je znepokojen stavem sítě zajišťující distribuci pitné vody v Unii a přítomností azbestocementových trubek, jejichž degradací dochází k uvolňování azbestových vláken do vody; dále připomíná, že v souladu s doporučeními WHO by azbestocementové trubky již neměly být pro pitnou vodu používány ani schvalovány ( 26 ) ; domnívá se, že v rámci evropské strategie pro úplné odstranění azbestu a prostřednictvím evropského plánu na podporu oživení a plánů členských států by měl být vypracován a prováděn komplexní plán pro odstranění azbestu z evropské sítě zajišťující distribuci pitné vody a renovaci této sítě;

Aktualizace směrnice 2009/148/ES o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí azbestu při práci

27. připomíná, že azbest je stále jedním z největších problémů v oblasti ochrany zdraví při práci a že celosvětově je azbestu na pracovištích vystaveno 125 milionů osob ( 27 ) , ačkoliv jeho rizika pro zdraví jsou známa již několik desetiletí;

28. upozorňuje na to, že každoročně v důsledku expozice azbestu umírá přibližně 250 000 osob ( 28 ) ; poukazuje na to, že v posledních letech se míra úmrtí v důsledku nemocí souvisejících s expozicí azbestovým vláknům dokonce zrychlila;

29. vyzývá Komisi, aby aktualizovala směrnici 2009/148/ES s přihlédnutím k nejnovějším vědeckým poznatkům a technickému vývoji, včetně hodnocení různých typů azbestových vláken a jejich nepříznivých účinků na zdraví, a aby zahájila konzultační proces za účelem aktualizace seznamu vláknitých silikátů v rámci této směrnice a aby v této souvislosti zvážila zahrnutí riebeckitu, winchitu, richteritu, fluoroedenitu a erionitu na seznam, na němž je již uveden aktinolit, antofylit, tremolit a grunerit;

30. zdůrazňuje, že směrnice 2009/148/ES se vztahuje na všechny činnosti, při nichž pracovníci jsou nebo mohou být při své práci vystaveni prachu z azbestu nebo materiálům obsahujícím azbest; vyzývá k přijetí přísnějších ustanovení, která zajistí ochranu všech pracovníků na místech, kde je azbest odstraňován, včetně pracovníků, kteří na takové pracovní místo vstupují; vyzývá k tomu, aby byl kladen větší důraz na to, že do vnitrostátního provádění této směrnice je třeba zahrnout všechny rizikové profese, včetně pracovníků provádějících renovaci a demoliční práce, osob nakládajících s odpady, důlních dělníků a hasičů;

31. je znepokojen tím, že podle nejnovějších vědeckých lékařských studií a doporučení neexistuje prahová hodnota, před jejímž dosažením by koncentrace azbestových vláken nepoškozovala zdraví ( 29 ) ; v této souvislosti se domnívá, že žádné výjimky z ochranných opatření směrnice 2009/148/ES nelze odůvodnit odkazem na limitní hodnotu expozice na pracovišti; vyzývá k tomu, aby směrnice 2009/148/ES plně zohledňovala zásadu, že by měla být vždy přijímána vhodná osobní ochranná opatření během činností, při nichž zaměstnanci při výkonu své práce jsou nebo mohou být vystaveni prachu z azbestu nebo materiálům obsahujícím azbest; domnívá se, že při posuzování rizik by měla být zohledněna nebezpečná povaha nedrolivých materiálů obsahujících azbest; vyzývá k tomu, aby se ochranná opatření stanovovala na základě individuálního posouzení rizik v souvislosti s plánovaným pracovním procesem;

32. trvá na tom, že bezpečné odstraňování a likvidace součástí a materiálů obsahujících azbest je prioritou, neboť opravy, údržba, zapouzdření nebo zatěsnění vedou pouze k tomu, že se odstranění azbestu odloží, což prodlužuje riziko pro obyvatele a pracovníky na další roky; vyzývá k zákazu zapouzdření a zatěsnění materiálů obsahujících azbest, které lze technicky odstranit; trvá na tom, že tímto zákazem by se domácnosti s nejnižšími příjmy neměly dostat do situace, kdy si nebudou moci nezbytnou renovaci dovolit; zdůrazňuje proto, že je třeba přijmout vhodná doprovodná opatření; trvá na tom, že je důležité identifikovat, registrovat a pravidelně monitorovat konstrukce budov obsahující azbest, které nelze v krátké době odstranit, např. betonové stěny v budovách;

33. vybízí k vytvoření synergií s databází agentury ECHA za účelem shromažďování informací a zlepšování znalostí o rizikových látkách ve výrobcích jako takových a ve výrobcích, které se stanou odpadem;

34. připomíná základní právní zásadu, že v souvislosti se zdravím a bezpečností při práci musí být vždy uplatňovány nejmodernější technologie, aby bylo dosaženo nejvyšší možné úrovně ochrany; vyzývá k posílení minimálních technických požadavků na snížení koncentrace azbestových vláken ve vzduchu na technicky nejnižší možnou úroveň, a to i prostřednictvím snižování prašnosti a odsávání prachu u zdroje, zajištění průběžného usazování vláken a dekontaminačních metod; požaduje stanovení minimálních požadavků na rozdíl mezi tlakem vzduchu uvnitř opláštění místa, na němž je azbest odstraňován, a okolním tlakem, na přívod čerstvého vzduchu a filtry HEPA;

35. zdůrazňuje, že je třeba aktualizovat minimální technické požadavky tak, aby obsahovaly ustanovení, která by držela krok s technickým vývojem; zdůrazňuje, že je třeba se více věnovat požadovanému používání robotů a dalších pokročilých technologií, mimo jiné prostřednictvím výzkumu a systematičtější výměny osvědčených postupů mezi členskými státy s cílem soustavně modernizovat normy pro ochranu zdraví a bezpečnosti pracovníků; poznamenává, že optická mikroskopie není nejnovější dostupnou technologií pro počítání azbestových vláken ve vzduchu, který má být vdechován, a že analytická přenosová elektronová mikroskopie (ATEM) je citlivější a umožňuje rozlišit a spočítat azbestová vlákna; vyzývá k používání metody ATEM nebo podobných pokročilých metod pro počítání vláken, je-li to možné;

36. připomíná, že odběr vzorků musí být reprezentativní pro osobní expozici pracovníka, což znamená, že vzorky musí být odebírány v reprezentativních a reálných situacích, kdy jsou zaměstnanci vystaveni azbestovému prachu, a to na základě opakovaného měření v pravidelných intervalech během konkrétních operačních fází; domnívá se, že pokud nelze odběr vzorků provést způsobem, který je reprezentativní pro osobní expozici daného pracovníka, měla by být uplatněna veškerá patřičná ochranná opatření;

37. domnívá se, že informace uvedené v oznámení by měly zahrnovat všechny údaje doplněné do přílohy II, jako jsou například oblasti, v nichž budou práce prováděny, vybavení používané k ochraně a dekontaminaci pracovníků a plán likvidace odpadu; domnívá se, že příslušné vnitrostátní orgány by měly tyto informace uchovávat po dobu nejméně 40 let;

38. trvá na tom, že je třeba poskytnout dostatečnou a cílenou administrativní podporu zaměstnavatelům při provádění ochranných opatření, zejména malým a středním podnikům, včetně mikropodniků, aby se zabránilo tomu, že tato opatření nebudou dodržována; zdůrazňuje, že zajištěním standardizovaných postupů pro operace s azbestovými materiály by se napomohlo snížení množství prachu z azbestových vláken a nákladů na tyto operace a zjednodušilo by se plnění oznamovacích povinností;

39. poznamenává, že stávající minimální norma Unie, pokud jde o limitní hodnotu expozice na pracovišti pro azbest, je 100 000 vláken na m 3 (0,1 vlákna /cm 3 ) a že většina členských států, stávající minimální normu uplatňuje; zdůrazňuje, že některé členské státy uplatňují mnohem nižší limitní hodnoty expozice na pracovišti na ochranu zdraví pracovníků, například v Nizozemsku, kde je tato hodnota stanovena na 2 000 vláken/m 3 (0,002),

40. zdůrazňuje, že přední zdravotničtí výzkumní pracovníci z Mezinárodní komise pro ochranu zdraví při práci dospěli k závěru, že expoziční limity nechrání řádně proti rakovině, a navrhuje limitní hodnotu 1 000 vláken/m 3 (0,001 vlákna /cm 3 ); vítá závazek Komise předložit v roce 2022 právní návrh, na jehož základě se expozice pracovníků vůči azbestu ještě sníží, a vyzývá Komisi, aby prioritně tyto limitní hodnoty expozice aktualizovala na úroveň 0,001 vlákna/cm 3 (1 000 vláken/m 3 ), přičemž je třeba zohlednit doporučení jednotlivých zúčastněných stran a provést předchozí konzultace s Poradním výborem pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci; zdůrazňuje, že k zavedení nové metodiky a nových hodnot expozice je zapotřebí přiměřené přechodné období;

41. zdůrazňuje, že zaměstnavatelé, ale také vlastníci, stavitelé a veřejní zadavatelé, kteří vydávají k pracím pověření, by měli být povinni před zahájením jakýchkoli prací v budovách, lodích, letadlech či na zařízeních nebo výrobcích provést „azbestovou diagnostiku“; požaduje, aby před zahájením prací v prostorách, které byly postaveny před rokem 2005, nebo před rokem, kdy byl vydán obdobný zákaz azbestu na vnitrostátní úrovni (pokud se tak stalo dříve), provedl kvalifikovaný a certifikovaný pracovník komplexní kontrolu přítomnosti materiálů obsahujících azbest; domnívá se, že detekční kontrola by měla vždy zahrnovat diagnózu přizpůsobenou konkrétnímu pracovišti a zpráva by měla stanovit nepřítomnost nebo přítomnost azbestu a typu jeho vláken s podrobným popisem povahy kontaminace a jejího přesného umístění a odhadovaného rozsahu; domnívá se, že kromě požadavků stanovených v článku 14 směrnice 2009/148/ES by příloha této směrnice měla obsahovat požadavky na minimální délku odborné přípravy, jež by měla být potvrzena zkouškou pro výkon příslušného druhu práce; v této souvislosti zdůrazňuje, že je zapotřebí soudržná metodika posuzování rizik, aby byly zajištěny rovné podmínky na úrovni Unie a aby se zabránilo roztříštěnosti vnitřního trhu;

42. je znepokojen tím, že požadavky na zaškolení a osvědčení o poskytované odborné přípravě se v jednotlivých členských státech stále značně liší, což představuje vážné riziko pro zdraví a bezpečnost v souvislosti s přeshraniční mobilitou pracovníků; požaduje přijetí nové přílohy směrnice 2009/148/ES s povinnými minimálními požadavky na odbornou přípravu pro práci s azbestem, včetně zvláštních požadavků na pracovníky společností specializovaných na odstraňování azbestu i na pracovníky, kteří by mohli přijít při výkonu své práce s materiály obsahujícími azbest do styku; domnívá se, že kromě požadavků stanovených v článku 14 směrnice 2009/148/ES by příloha této směrnice měla obsahovat požadavky na minimální délku odborné přípravy s ohledem na příslušný typ práce, příslušnou dokumentaci o tomto vzdělávání a pravidelné intervaly, v nichž musí jednotliví pracovníci absolvovat školení;

Uznávání nemocí souvisejících s azbestem a odškodňování jejich obětí

43. vyzývá Komisi, aby aktualizovala své doporučení ze dne 19. září 2003 týkající se evropského seznamu nemocí z povolání tak ( 30 ) , aby odráželo nejnovější dostupné vědecké poznatky v oblasti lékařství týkající se nemocí z povolání, zejména pokud jde o nemoci související s azbestem;

44. vyzývá členské státy, aby usnadnily postupy uznávání obrácením důkazního břemene, zejména pokud byly vnitrostátní rejstříky pro pracovníky s azbestem zřízeny teprve nedávno, a aby zavedly odpovídající odškodnění pro pracovníky trpící nemocemi souvisejícími s azbestem;

45. upozorňuje, že nemoci související s azbestem představují kvůli volnému pohybu přeshraniční problém a že by se měla v tomto ohledu především zohlednit role mobilních pracovníků; připomíná, že nemoci z povolání a zdravotní rizika související s pracovištěm jsou vždy spojena s konkrétním povoláním, pracovní činností, pracovištěm a časem; vyzývá Komisi, aby po konzultaci se sociálními partnery předložila návrh směrnice na základě čl. 153 odst. 1 písm. a) a b) Smlouvy o fungování EU, kterou se stanoví minimální normy Unie pro uznávání nemocí z povolání, včetně nemocí souvisejících s azbestem, a pro odškodňování jejich obětí;

46. vyzývá Komisi, aby členským státům předložila návrh na zřízení vnitrostátní funkce veřejného ochránce práv, který by pomáhal při postupech uznávání nemocí z povolání jejich obětem, zejména nemocí souvisejících s azbestem, které mají dlouhou dobu latence; vyzývá členské státy, aby podporovaly zakládání sdružení pacientů a odborářských skupin pro oběti nemocí souvisejících s azbestem a jejich rodiny, a trvá na tom, že je třeba tato sdružení konzultovat s cílem usnadnit a zjednodušit postupy uznávání; vyzývá k navýšení vnitrostátních finančních prostředků na odškodnění obětí nemocí souvisejících s azbestem s cílem zajistit dostatečné pokrytí přímých, nepřímých a lidských nákladů spojených s tímto onemocněním;

47. připomíná, že synergický účinek kouření a expozice azbestu značně zvyšuje riziko vzniku rakoviny plic; vyzývá členské státy, aby navrhly program pro odvykání kouření pro všechny pracovníky vystavené azbestu; znovu opakuje, že kouření nikdy nesmí být důvodem k tomu, aby pracovníkovi nebyla uznána nemoc z povolání související s azbestem nebo nárok na odškodnění a léčbu takové nemoci;

48. vyzývá k lepšímu hodnocení rizik spojených se sekundární expozicí mimo zaměstnání, zejména pro rodinné příslušníky žijící s pracovníky pracujícími s azbestem; vyzývá členské státy, aby usnadnily uznávání a odškodnění zdokumentovaných obětí sekundární expozice prostřednictvím nepracovního kontaktu s azbestem a aby vycházely z osvědčených postupů členských států, jako je Dánsko; znovu poukazuje na genderové hledisko sekundární expozice;

49. zdůrazňuje, že existují různé typy expozice azbestu mimo zaměstnání s potenciálně velkými dopady na lidské zdraví, ať již na paraprofesní úrovni (včetně expozice azbestovému prachu nechtěně přenášenému zaměstnanci do domovů), v domácnosti (včetně předmětů denní potřeby obsahujících azbest) nebo v životním prostředí (včetně materiálů obsažených v budovách a zařízeních nebo materiálů průmyslového původu);

50. zdůrazňuje, že ženy, které jsou vystaveny rizikům souvisejícím s azbestem, jsou obzvláště zranitelné vůči určitým expozicím azbestu; vyzývá k lepšímu uznání genderového hlediska v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a k začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do všech legislativních a nelegislativních nástrojů v členských státech s cílem zajistit, aby žádná genderová předpojatost neměla dopad na sledování, identifikaci, léčbu nebo posouzení nemoci jako nemoci související s azbestem a následný vliv na míru odškodnění obětí; vyzývá ke zvýšenému zohlednění úklidové činnosti jako rizikového faktoru při diagnostikování nemocí; vyzývá k lepšímu posuzování rizik a zjišťování expozice azbestu u pracovníků, kteří jsou uklízeči, zejména u žen, a u osob, které vykonávají neplacenou práci v domácnosti, jako je čištění výrobků, které jsou kontaminovány azbestem;

51. zdůrazňuje, že přičtení nákladů na odstranění azbestu by mělo maximálně zohledňovat zásadu „znečišťovatel platí“;

Kontrola výskytu azbestu v budovách před jejich renovacemi zaměřenými na snížení energetické náročnosti a před jejich prodejem nebo pronájmem

52. připomíná, že bod odůvodnění č. 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/844 ( 31 ) , kterou se mění směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov, vyzývá členské státy, aby podporovaly modernizaci v oblasti energetické náročnosti stávajících budov, a to mimo jiné i na základě odstraňování azbestu a dalších škodlivých látek, přičemž by měly bránit nezákonnému odstraňování škodlivých látek a usnadňovat dodržování stávajících legislativních aktů;

53. vyzývá Komisi, aby předložila návrh na změnu článku 7 směrnice 2010/31/EU v souvislosti s renovační vlnou a zavedla v něm povinnost provést kontrolu výskytu azbestu a zapsat azbest a další nebezpečné látky do rejstříku a odstranit je před zahájením jakýchkoli renovačních prací, a aby přitom zohlednila čl. 153 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU o zlepšení pracovního prostředí v zájmu ochrany zdraví a bezpečnosti pracovníků;

54. vyzývá Komisi k předložení legislativního návrhu, který zohlední stávající vnitrostátní právní předpisy, jakož i posouzení dopadů týkající se nejúčinnějších modelů povinné kontroly budov před jejich prodejem nebo pronájmem, sestávající z povrchové diagnózy přítomnosti azbestu prováděné profesionálním subjektem s příslušnou kvalifikací a povolením, a ohledně vystavování osvědčení o azbestu pro budovy postavené před rokem 2005 nebo před rokem, v němž byl vydán vnitrostátní zákaz azbestu, podle toho, co nastalo dříve;

55. vyzývá členské státy, aby přijaly ochranná opatření pro nájemníci v budovách, u nichž je azbest zjištěn před energetickou renovací; zdůrazňuje, že náklady na provedení kontroly a stěhování by neměli hradit nájemníci; vyzývá členské státy, aby zajistily, že nájemníci budou plně informováni o azbestu v budovách a že jim budou poskytnuta osvědčení o azbestu;

Unie jako globální lídr proti azbestu

56. vítá závěry Rady ze dne 12. března 2021, které zdůrazňují potřebu posílit vnitrostátní kapacity dozoru nad trhem a úlohu celních orgánů; vyzývá členské státy, aby posílily kontroly a dohled nad trhem a spolupracovaly s pohraničními a celními orgány ostatních členských států s cílem zabránit vstupu nelegálních výrobků obsahujících azbest na vnitřní trh; zdůrazňuje, že je důležité podporovat a rozvíjet udržitelná řešení pro demontáž lodí v Unii v souladu s novým akčním plánem pro oběhové hospodářství, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na zdraví pracovníků v důsledku expozice azbestu při demontáži lodí; vyzývá Komisi, aby zajistila přísné normy na ochranu pracovníků před expozicí azbestu v zařízeních na recyklaci lodí ve třetích zemích, jež schválila Unie; vyzývá Komisi, aby zahájila studii mapující rozsah nezákonného dovozu výrobků a materiálů obsahujících azbest do Unie a nastiňující možná opatření k posílení dozoru nad trhem, která by mohla zahrnovat možnost omezení přístupu k nalodění, přístavním zařízením a dočasnému skladování plavidel v Unii, která přepravují výrobky nebo materiály obsahující azbest jako tranzitní náklad;

57. vyzývá Komisi, aby svojí hlavní prioritou učinila zařazení chrysotilového azbestu do seznamu látek v příloze III Rotterdamské úmluvy a celosvětový zákaz azbestu; vyzývá Unii, aby společně s mezinárodními organizacemi razila cestu pro zavedení nástrojů, které umožní trh s azbestem označit za obchod s toxickými látkami; vyzývá Unii, aby začlenila boj proti azbestu a nemocem souvisejícím s azbestem do vnějších politik; vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily svou podporu i finanční podporu globálních subjektů zabývajících se bojem proti azbestu a nemocem souvisejícím s azbestem, včetně organizace WHO; odsuzuje finanční investice do celosvětových průmyslových odvětví zpracovávajících azbest;

58. připomíná, že třetina obyvatel evropského regionu WHO žije v zemích, které dosud nezakázaly používání všech forem azbestu ( 32 ) ; poukazuje na skutečnost, že 16 evropských zemí azbest stále používá, a to i jako stavební materiál, a pokračuje ve výrobě a vývozu azbestu;

Finanční hlediska

59. vyzývá Komisi, aby posoudila finanční dopady žádostí Parlamentu v souladu s odstavci 17 a 18 tohoto usnesení a bodem 3 přílohy I;

o

o o

60. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a doporučení, která tvoří přílohu tohoto usnesení, Komisi a Radě.

(1) Úř. věst. L 330, 16.12.2009, s. 28.

(2) Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13.

(3) Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1.

(4) Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 50.

(5) Úř. věst. C 36, 29.1.2016, s. 102.

(6) Přijaté texty, P9_TA(2021)0074.

(7) Přijaté texty, P9_TA(2020)0201.

(8) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9) https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases

(10) https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012

(11) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

(12) Nařízení Komise (EU) 2016/1005 ze dne 22. června 2016, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, pokud jde o azbestová vlákna (chrysotil) (Úř. věst. L 165, 23.6.2016, s. 4).

(13) Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14) Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Bayram, Mehmeta; Bakan and Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15) https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16) Přijaté texty, P9_TA(2020)0371.

(17) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 649/2012 ze dne 4. července 2012 o vývozu a dovozu nebezpečných chemických látek (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 60).

(18) http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

(20) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21) The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know?(nih.gov)

(22) Washington State Department of Health (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos. United States Environmental Protection Agency, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23) WHO, regionální kancelář pro Evropu, projekt spolupráce týkající se ukazatelů pro pitnou vodu, doporučení v rámci podpory revize přílohy I směrnice Rady 98/83/ES o jakosti vody určené k lidské spotřebě (směrnice o pitné vodě), 2017.

(24) Směrnice Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 32).

(25) Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile. Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26) https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf – point 13.1

(27) WHO, Azbest: vymýcení onemocnění souvisejících s azbestem 2018.

(28) Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka. 2018. „Global Asbestos Disaster“Int. J. Environ. Res. Public Health 15, no. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29) ECHA Scientific report for evaluation of limit values for asbestos at the workplace, 1. února 2021.

(30) Doporučení Komise C(2003) 3297 ze dne 19. září 2003 týkající se evropského seznamu nemocí z povolání (Úř. věst. L 238, 25.9.2003, s. 28).

(31) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/844 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov a směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 75).

(32) https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment