Kontrolní strategie úřadu EuropeAid by měla zahrnovat klíčové ukazatele podporující míru jistoty poskytovanou generálním ředitelem, pokrytí některých kontrol, koordinaci mezi kontrolami ex post a kontrolami ex ante, jakož i potřebné lidské zdroje.

Úřad EuropeAid formalizoval svou celkovou kontrolní strategii a zahrnul ji do zprávy o činnosti generálního ředitele úřadu EuropeAid. Zpráva předkládá popis kontrolních procesů pro každý z jednotlivých způsobů řízení. Nejasnosti ohledně jistých důležitých prvků ale přetrvávají, zejména pokud jde o pokrytí některých kontrol, koordinaci mezi kontrolami ex post a kontrolami ex ante a klíčové ukazatele podporující celkovou míru jistoty poskytovanou generálním ředitelem.

Kontrolní strategie by se měla vytvořit a začít používat do konce roku 2007. Jak již Účetní dvůr uvedl, tato strategie by měla vymezit jasné a konzistentní cíle, zajistit koordinaci a stanovit druh a intenzitu kontrol. Z toho by mělo nutně vyplývat nalezení rovnováhy mezi náklady na různé kontroly a jejich přínosy s přihlédnutím k přijatelné míře rizika chyb v uskutečněných operacích. Kontrolní strategie by měla zahrnovat dobře strukturovanou a zdokumentovanou analýzu rizika, do níž by se jako plnohodnotní účastníci zapojily i delegace.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 55 písm. c))

Je nutno lépe podpořit řízení prováděcích organizací, a to posílením přítomnosti pracovníků delegací v terénu, podporou účetních systémů a odborné přípravy, zejména u projektů realizovaných na základě programových odhadů.

Lépe podporováno by mělo být řízení projektů financovaných v rámci pracovních programů. K tomu je třeba větší přítomnosti pracovníků delegací v terénu, kteří by poskytovali podporu pro účetní systémy a odbornou přípravu. Provádění většího počtu auditů v rané fázi realizace projektů by rovněž přispělo k monitorování a v případě potřeby ke zvýšení kvality kontrolních systémů používaných příjemci.

Komise si je vědoma toho, že je třeba zlepšit kontrolu plnění určitých typů smluv. Prozkoumá možnosti zavedení nástroje, jehož cílem bude zajistit to, aby kvalita kontrol uskutečněných dohlížiteli odpovídala závazným podmínkám legality a správnosti operací. Komise schvalujícím osobám připomene princip schvalování záloh.

Při kontrolách, které provádějí delegace před schválením plateb, by se měly lépe zkoumat žádosti o platby a pozornost by se měla intenzivněji zaměřit na existenci, způsobilost a přesnost výdajů. Je třeba zlepšit monitorování práce dohlížitelů a auditorů.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, bod 54 písm. c))

Při kontrolách, které provádějí delegace před schválením plateb, by se měly lépe zkoumat žádosti o platby a pozornost by se měla intenzivněji zaměřit na existenci, způsobilost a přesnost výdajů. Lépe monitorovat je třeba kvalitu práce dohlížitelů.

V říjnu 2007 vydal úřad EuropeAid nové zadání platné pro všechny audity. Ačkoliv dopady tohoto kroku nejsou zatím patrné, protože byl proveden teprve nedávno, existují pozitivní náznaky, že by nové zadání mělo přispět k větší jednotnosti výkaznictví auditorů, zejména s ohledem na formu vydávaného výroku a použitý práh významnosti.

Kvalita kontrol prováděných externími auditory by se měla zvýšit tím, že se zajistí, aby nové zadání obsahovalo jasné vymezení cíle auditu, práh významnosti a výběr vzorků, charakter auditních postupů, které se mají provést, jakož i pokyny ohledně způsobu posuzování chyb a způsobu uvádění závěrů ve zprávě. Toto standardní zadání by se mělo používat také pro všechny externí audity, jež iniciují delegace.

Zavedení systému CRIS Audit by mělo umožnit sledovat pokrytí a výsledky auditů. Kvalitativní informace o vydaných doporučeních a zlepšeních, která je nutno zavést k řešení zjištění, jsou k zajištění plnění hlavních cílů zadávání auditů zásadní.

Mělo by se zlepšit centrální monitorování externích auditů organizovaných delegacemi tak, aby jejich výsledky bylo možné účinně sdělovat všem příslušným stupňům řízení. Tomu by měl napomoci systém řízení poskytující informace o auditním procesu a usnadňující přístup k příslušným výsledkům auditů, který bude k dispozici do konce roku 2007.

Měl by se zvýšit počet monitorovacích návštěv, které by se měly i nadále zaměřovat na prověřování nastavení a fungování systémů dohledu a kontroly.

Ověřování práce delegací ze strany ústředních útvarů úřadu EuropeAid by se mělo zlepšit tím, že se zvýší počet návštěv.

Následné kontroly operací (kontroly ex-post) by měly zahrnovat lepší prověrku podkladové dokumentace, aby bylo zajištěno, že operace nebudou ovlivněny chybami týkajícími se způsobilosti a četnosti, a ověřeno, že kontroly před povolením platby byly přiměřené.

Před zahájením programu rozpočtové podpory Komise nadále zajistí, aby bylo vypracováno hodnocení řízení veřejných financí, a to nejlépe v rámci PEFA, a aby měla přijímací země důvěryhodný a relevantní program reforem reagující na závažné nedostatky v rámci předběžného harmonogramu. Tím se zaručí přísné uplatnění dynamického výkladu podmínek dohody z Cotonou, jakož i soulad řízení rizika s rozvojovými cíli Komise.

Úřad EuropeAid by měl před zahájením programu rozpočtové podpory zajistit, aby bylo řízení veřejných financí jednoznačně a úplně posouzeno a aby přijímající země měla věrohodný a relevantní program reforem, který v dohledné době povede k odstranění všech významných nedostatků.

Referenčním standardem pro dodržování dohody z Cotonou by měly být základní požadavky, jako je dostupnost včas zveřejněných a zkontrolovaných účtů, které musí být splněny před udělením rozpočtové podpory.

Referenčním standardem pro dodržování dohody z Cotonou by měly být základní požadavky, jako je existence včas zveřejňovaných a auditovaných účtů. Jasná formální prezentace vyvozených závěrů by vyžadovala výslovnou formulaci parametrů „dynamického výkladu“, která by pak umožňovala posoudit správnost rozhodnutí o vyplacení finančních prostředků.

Při hodnocení způsobilosti Komise zohledňuje rovnováhu mezi výkonem v minulosti a budoucími závazky. Komise zároveň souhlasí s tím, že při hodnocení výloh by měl být kladen důraz na prokazování dosažených výsledků.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm. c))

Aby své závěry týkající se pokroku v řízení veřejných financí mohla formulovat strukturovaně, měla by Komise zajistit, aby údaje používané jako východisko pro rozhodování o vyplacení prostředků byly spolehlivé a vycházely spíše z hodnocení událostí, které již nastaly, než z prognóz budoucích událostí.

Aby své závěry mohla formulovat strukturovaně, měla by Komise zajistit, aby údaje používané jako základ pro rozhodnutí o vyplacení prostředků vycházely spíše z hodnocení událostí, které již nastaly, než z předpovědí budoucích událostí.

10.

Používané ukazatele by měly v příslušných případech umožňovat získání jasných důkazů o pokroku v řízení veřejných financí. Toho by bylo možné dosáhnout zařazením ukazatelů, které lze měřit v průběhu času a porovnávat mezi po sobě jdoucími obdobími, místo ukazatelů, které vycházejí z jednorázových událostí. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, bod 55 písm. c))

Stávající audit zjistil, že často chybí jak jasná analýza nedostatků řízení veřejných financí na začátku programu, tak strukturovaný přístup k následnému posouzení pokroku v oblasti řízení veřejných financí. Důkladné a objektivní posuzování pokroku je proto obtížnější.

Použité ukazatele výkonnosti by měly v příslušných případech umožňovat získání jasných důkazů o pokroku v řízení veřejných financí. Toho lze dosáhnout zpřísněním ukazatelů, kterými lze měřit pokrok co do výsledků, v kombinaci s procesovými ukazateli jednorázových událostí. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, bod 56 písm.b))