1.

doporučuje Radě, Komisi a místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby: a) uznali, že země Východního partnerství stále více přebírají vlastní odpovědnost, co se týče iniciativy Východního partnerství; poukazovali na to, že je třeba usilovat o trvalé vysílání impulsů k účinné spolupráci, intenzivnímu dialogu a úzkému partnerství v rámci Východního partnerství, prostřednictvím transformačního dopadu politiky Východního partnerství, která podporuje reformy, jež přinášejí pozitivní politické, společenské, hospodářské a právní změny v zemích Východního partnerství, s přihlédnutím k míře jejich ambic vůči EU; upozorňovali na snahy přidružených zemí o stále užší vztah s EU; potvrdili svrchované právo zemí Východního partnerství svobodně si zvolit svou individuální úroveň spolupráce či integrace s EU a odmítnout veškeré vnější ovlivňování svého rozhodnutí; b) zdůrazňovali, že podle článku 49 SEU může kterýkoli evropský stát požádat o členství v EU, pokud respektuje hodnoty lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a lidských práv, včetně práv příslušníků menšin, jak je uvedeno v článku 2 SEU; připustili, že ačkoli přistoupení není předmětem projektu Východního partnerství, může politika vedená v tomto rámci usnadnit proces postupné integrace do EU; měli na paměti, že na případný proces přistoupení musí být EU i dotčená země Východního partnerství dobře připraveny, a to s ohledem na budoucí reformní proces EU, na sblížení partnerské země s acquis EU i na splnění kritérii pro členství v EU; zajistili, že důsledné provádění stávajících dohod mezi EU a zeměmi Východního partnerství bude prvním krokem tohoto procesu postupné integrace; c) urychleně přijali strategickou, do budoucna orientovanou vizi pro příští desetiletí Východního partnerství po roce 2020 s cílem nabídnout v prvé řadě benefity občanům, posílit odolnost, podpořit udržitelný rozvoj, zajistit trvalé výsledky a prohloubit proces spolupráce a integrace mezi EU a zeměmi Východního partnerství, což je ve vlastním bezpečnostním a hospodářském zájmu EU; d) zajistili, aby závěry summitu, který proběhne v červnu 2020, zahrnovaly jasnou strategii a dlouhodobou strategickou vizi pro další spolupráci a rozvoj Východního partnerství po roce 2020, posílené závazky EU a politické pobídky a zároveň oficiální příslib zemí Východního partnerství, že splní své závazky; v souladu s usneseními a doporučeními Evropského parlamentu podporovali budoucí předsednictví Rady EU při přípravě podrobných a ambiciózních programů spolupráce se zeměmi Východního partnerství, které by pomohly utvářet v nadcházejících desetiletích vztahy s těmito zeměmi oboustranně žádoucím směrem; e) uznali, že Východní partnerství by mělo být i nadále atraktivním rámcem pro spolupráci, a tento proces podporovali v souladu se zásadou „více za více“, s cílem udržet zapojení zemí Východního partnerství do reformního procesu a jejich směřování k EU; f) uznali, že Východní partnerství funguje na obě strany, neboť zkušenosti zemí Východního partnerství mohou být sdíleny ke vzájemnému prospěchu EU a jejích členských států i zemí Východního partnerství; g) zachovávali přístup, který vyvažuje individuální diferenciaci v rámci Východního partnerství a inkluzivnost, soudržnost a konzistentnost vícestranného rámce, který zůstává důležitým referenčním bodem pro všechny země Východního partnerství; zabránili rozdělení Východního partnerství podle ambicí jednotlivých zemí vůči EU; brali v úvahu, že rozsah a hloubka spolupráce mezi EU a zeměmi Východního partnerství mají být určovány na základě ambicí stran a provádění reforem; uznali, že dohody o přidružení a prohloubené a komplexní dohody o volném obchodu, které byly podepsány s Gruzií, Moldavskou republikou a Ukrajinou, jsou důkazem diferencovaného přístupu a měly by vést k dalšímu zlepšení formátu dvoustranných vztahů a k plánům založeným na zásadě „více za více“; h) ve světle individuálního přístupu zvážili vypracování strategie posílené spolupráce pro tyto tři přidružené země, která by mohla vytvořit program na podporu reforem a investic v oblastech, jako je budování kapacit, doprava, infrastruktura, propojenost, energetika, spravedlnost a digitální ekonomika, a později by mohla být rozšířena na zbývající země Východního partnerství, a to na základě individuálního posouzení reformních závazků EU a dosaženého pokroku s přihlédnutím k tomu, že je třeba zachovat soudržnost Východního partnerství, a v souladu se zásadou inkluzivnosti; tento dialog by mohl zahrnovat setkávání s vedoucími představiteli přidružených zemí na strukturovaném základě v rámci zasedání Evropské rady a pravidelnou účast jejich zástupců na zasedáních pracovních skupin a výborů Evropské rady; i) zahájili proces, jehož cílem bude vytvořit společný hospodářský prostor, který povede k integraci se čtyřmi svobodami a umožní hlubší politickou a hospodářskou integraci zemí Východního partnerství do politik EU a jejich sbližování a hlubší hospodářskou spolupráci mezi zeměmi Východního partnerství navzájem, přičemž využije zkušenosti získané v případě zemí západního Balkánu; j) zahájili dodatečná opatření pro hlubší integraci a další odvětvovou spolupráci zemí Východního partnerství s EU a jejich účast ve vybraných agenturách Unie, platformách pro investiční rámec a programech a iniciativách uvnitř EU, a to v plném souladu se stávajícími podmínkami a s přístupem EU založeným na pobídkách, s cílem dosáhnout dalšího sbližování v souladu se zásadou „více za více“ a s přihlédnutím k osvědčeným postupům týkajícím se podpory reforem; k) poskytovali zemím Východního partnerství větší finanční pomoc, která by byla náležitě podmíněna, a to i v souvislosti s probíhajícími legislativními jednáními týkajícími se vnějších finančních nástrojů na období 2021–2027; zajistili, aby taková pomoc byla uzpůsobena konkrétním potřebám jednotlivých zemí Východního partnerství – pod vedením Evropského parlamentu prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci – a využívána k provádění činností v rámci programu Východního partnerství; uznali, že finanční pomoc EU je rovněž investicí do budoucnosti, neboť podporuje reformy, které zvyšují hospodářskou a sociální stabilitu zemí Východního partnerství, a pokládá základ pro úspěšnou budoucí spolupráci; l) uznali, že je zapotřebí mít v rámci celého Východního partnerství dodatečný rámec pro politickou, správní a finanční podporu tří přidružených zemí, který by na základě individuálního přístupu řešil jejich specifické potřeby v oblasti strukturálních reforem, modernizace a budování institucí; konstatovali, že tento přístup k finančním prostředkům EU by měl být spojen s reformními závazky a měl by zahrnovat soubor ambiciózních referenčních hodnot; m) s ohledem na nedávný vývoj v EU i zemích Východního partnerství upřednostňovali v rámci zásad demokracie a právního státu imperativ „více za více“ a zajistili, aby klíčovými kritérii a podmínkami pro užší politické partnerství a finanční pomoc zůstaly fungující a odolné demokratické instituce, právní stát, řádná veřejná správa, boj proti korupci a nepotismu, svoboda sdělovacích prostředků a dodržování lidských práv; n) prováděli pravidelná posouzení dopadu podpůrných programů EU s cílem zvýšit jejich účinnost a včas je upravit; reagovali rychleji na zhoršování situace v oblasti právního státu a demokratické odpovědnosti v zemích Východního partnerství a uplatňovali inteligentní podmíněnost, včetně provázání makrofinanční pomoci s demokratizací a reformami, s cílem zabránit další regresi partnerských vlád; vytvořili podmínky, které v případě, že ústřední orgány dané země Východního partnerství neplní závazky, umožní přesměrovat pomoc v této zemi z ústředních orgánů na místní orgány či aktéry občanské společnosti; o) prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci posílili úlohu Evropského parlamentu při kontrole programů a dohledu nad nimi, pokud jde o uplatňování vnějších finančních nástrojů EU; p) posílili parlamentní diplomacii a přezkoumali fungování shromáždění Euronest, aby mohlo dosáhnout svého plného potenciálu;