DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Cílem tohoto návrhu je zlepšit ochranu zdraví zaměstnanců snížením expozice karcinogenním chemickým činitelům při práci, zvýšit účinnost právních předpisů EU v této oblasti a poskytnout hospodářským subjektům větší srozumitelnost a rovnější podmínky. Tento návrh patří mezi prioritní opatření uvedená v pracovním programu Komise na rok 2016. Touto iniciativou Komise plní svůj závazek zlepšit účinnost a efektivitu rámce EU pro ochranu zaměstnanců. Rovněž má v úmyslu pokračovat v této důležité práci a provést další posouzení dopadů s cílem navrhnout limitní hodnoty pro další karcinogeny.

Z odhadů nedávné a budoucí zátěže způsobené nemocemi z povolání vyplývá, že rakovina související s výkonem povolání představuje problém a v důsledku expozice zaměstnanců karcinogenům tomu tak bude i v budoucnu. Rakovina je nejvýznamnější příčinou úmrtí souvisejících s výkonem povolání v EU. Každoročně je rakovině přičítáno 53 % úmrtí v důsledku nemocí z povolání, přičemž u nemocí oběhového systému je to 28 % a u onemocnění dýchacích cest 6 %.

Komise navrhuje přezkoumat nebo zavést limitní hodnoty expozice pro 13 chemických činitelů. Podle posouzení dopadů toto opatření dle odhadu do roku 2069 zachrání přibližně 100 000 životů. Tyto limitní hodnoty by měly být podle návrhu zavedeny do směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (dále jen „směrnice“). V souladu s článkem 16 této směrnice Rada stanoví na základě dostupných informací včetně vědeckých a technických údajů tyto limitní hodnoty pro všechny karcinogeny nebo mutageny, u nichž je to možné.

Ustanovení směrnice se vztahují na každý chemický činitel, který splňuje kritéria pro klasifikaci jako karcinogen kategorie 1A nebo 1B uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 1272/2008 (nařízení o klasifikaci, označování a balení chemických látek a směsí, CLP). Toto nařízení obsahuje seznam „harmonizovaných“ (povinných) klasifikací 1 017 chemických látek jako karcinogenů kategorie 1 („známé nebo pravděpodobné lidské karcinogeny“) na základě údajů z epidemiologických studií nebo údajů ze zkoušek na zvířatech. Další důležitý proces klasifikace provedený Mezinárodní agenturou pro výzkum rakoviny určil téměř 500 činitelů, které jsou karcinogenní pro člověka (skupina 1: 118 činitelů), pravděpodobně karcinogenní pro člověka (skupina 2A: 75), nebo možná karcinogenní pro člověka (skupina 2B: 288).

Ustanovení této směrnice se vztahují rovněž na jakoukoli látku, směs nebo postup uvedené v příloze I této směrnice, jakož i na jakoukoli látku nebo směs uvolňovanou postupem uvedeným v této příloze. Příloha I směrnice v současné době obsahuje seznam identifikovaných postupů a činitelů vznikajících při daných postupech. Cílem je objasnit zaměstnancům, zaměstnavatelům a orgánům pověřeným prosazováním, zda určitý chemický činitel nebo postup, pokud není jinak klasifikován podle nařízení (ES) č. 1272/2008, spadá do působnosti této směrnice. V současné době obsahuje příloha I pět položek.

Směrnice stanoví řadu obecných minimálních požadavků na odstranění nebo snížení expozice všem karcinogenům a mutagenům, které spadají do její působnosti. Zaměstnavatelé musí identifikovat a vyhodnotit rizika pro zaměstnance, která jsou spojena s expozicí konkrétním karcinogenům (a mutagenům), a v případě výskytu rizik musí zabránit expozici. Pokud je to technicky možné, je vyžadováno nahrazení postupem nebo chemickým činitelem, které nejsou nebezpečné nebo jsou méně nebezpečné. Tam, kde nahrazení není technicky možné, musí být chemické karcinogeny v rámci technických možností vyráběny a používány v uzavřeném systému s cílem předejít expozici. Pokud to není technicky možné, musí být úroveň expozice zaměstnanců omezena na nejnižší technicky možnou úroveň. Jedná se o povinnost minimalizace podle čl. 5 odst. 2 a čl. 5 odst. 3 této směrnice.

Kromě těchto obecných minimálních požadavků směrnice jasně uvádí, že nedílnou součástí mechanismu pro ochranu zaměstnanců bylo stanovení limitních hodnot expozice jednotlivým karcinogenům a mutagenům při práci u inhalační cesty expozice. Tyto hodnoty musí být dosud stanoveny pro chemické činitele, pro něž zatím neexistují, a musí být přezkoumány, kdykoli to bude nezbytné s ohledem na novější vědecké údaje. Konkrétní limitní hodnoty expozice pro určité chemické činitele jsou stanoveny v příloze III směrnice. V současné době obsahuje příloha III tři položky.

Limitní hodnoty expozice při práci stanovené podle této směrnice by měly být v případě potřeby přezkoumány s cílem zohlednit nové vědecké údaje, zlepšení v oblasti technik měření, opatření k řízení rizik a jiné relevantní faktory.

Na základě uvedených skutečností se navrhuje přijmout tři konkrétní opatření:

a) Zahrnout do přílohy I směrnice práce zahrnující expozici respirabilnímu prachu krystalického oxidu křemičitého vznikajícímu během pracovního postupu a stanovit odpovídající limitní hodnotu v příloze III.

Mezinárodní agentura pro výzkum rakoviny uvedla na základě nejnovějších vědeckých poznatků v monografii 100C, že „krystalický oxid křemičitý v podobě křemene nebo kristobalitového prachu“ je pro člověka karcinogenní (skupina 1). Zdravotní účinky krystalického oxidu křemičitého (respirabilního prachu) na zaměstnance při práci posoudil Vědecký výbor pro limitní hodnoty expozice při práci (SCOEL). Limitní hodnota, která má být zavedena do přílohy III, navržená v rámci této iniciativy a schválená Poradním výborem pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, odráží sociálně-ekonomické faktory proveditelnosti a zároveň zachovává cíl, jímž je zajištění ochrany zdraví zaměstnanců.

Na krystalický oxid křemičitý uváděný na trh se vztahuje povinnost klasifikace podle nařízení (ES) č. 1272/2008, zatímco prach krystalického oxidu křemičitého vznikající při pracovním postupu není na trh uváděn, a proto není klasifikován v souladu s uvedeným nařízením. Směrnice však stanoví, že by do přílohy I měly být zařazeny látky nebo směsi uvolňované postupem uvedeným ve zmíněné příloze, které sice nepodléhají povinnosti klasifikace v souladu s uvedeným nařízením, avšak splňují kritéria pro klasifikaci jako karcinogeny. Respirabilní prach oxidu křemičitého spadá do této kategorie.

b) Stanovit v příloze III limitní hodnoty pro 10 dalších karcinogenů.

Dostupné vědecké důkazy potvrzují, že je třeba doplnit do přílohy III limitní hodnoty pro 10 dalších karcinogenů. Výbor SCOEL předložil doporučení pro všechny tyto činitele kromě dvou (o-toluidinu a 2-nitropropanu). U těch Komise odkazovala především na veřejně dostupné vědecké informace včetně závěrů národních vědeckých výborů, které určují limitní hodnoty expozice při práci. V souladu s čl. 2 odst. 2 písm. f) rozhodnutí Rady ze dne 22. července 2003 byl ohledně všech aspektů tohoto návrhu konzultován Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci. Pokud jde o navrhované hodnoty, byly v návaznosti na konzultaci s Poradním výborem pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci zohledněny faktory sociálně-ekonomické proveditelnosti.

c) Přezkoumat stávající limitní hodnoty pro prach tvrdých dřev a vinylchlorid monomer s ohledem na dostupné vědecké údaje.