ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
EHSV se domnívá, že péči o starší osoby, které potřebují dlouhodobou péči ( 1 ) , by měla být věnována zvláštní pozornost a s ohledem na demografické změny by se měla stát ústředním tématem v rámci přípravy politik EU. To je obzvláště důležité vzhledem k tomu, že podle údajů platných před pandemií bude do roku 2050 více než čtvrtina obyvatelstva starší 65 let a počet osob starších 80 let se zdvojnásobí.
3.5.

Kromě možností stanovených v nařízení (EU, Euratom) 2020/2092 by Komise, Rada Evropské unie a Evropský parlament měly v případě soustavného porušování zásad právního státu použít i veškeré další sankční prostředky, které mají k dispozici. Patří mezi ně zejména řízení o porušení Smlouvy podle článku 263 SFEU a postup podle článku 7 SEU. Při uplatňování těchto postupů by výše uvedené evropské orgány měly rovněž dbát na jejich co nejrychlejší provedení a usilovat o uložení odrazujících sankcí. Komise by měla neprodleně vydat pokyny, zejména pokud jde o uplatňování nařízení (EU, Euratom) 2020/2092, aby mohla v případě porušování zásad právního státu rychle reagovat. V těchto pokynech by Komise měla především stanovit, za jakých podmínek považuje finanční sankci za nezbytnou a jaké finanční sankce považuje za přiměřené. Měla by rovněž objasnit, za jakých podmínek zahájí navíc i řízení o porušení Smlouvy podle článku 263 SFEU nebo postup podle článku 7 SEU.
1.9.

EHSV se domnívá, že by bylo prospěšné zahrnout do realizace evropské strategie pro digitální transformaci iniciativy na podporu vzniku družstev pro správu digitálních platforem, a to rovněž s cílem podpořit kolektivní vlastnictví digitálních služeb, dat a technologické infrastruktury, které by umožnilo větší diverzifikaci hospodářského prostředí a rozšíření hospodářské demokracie.
2.2

Maloobchod je odvětvím, které se řídí poptávkou spotřebitelů. Jde o pestré odvětví online a kamenných obchodů, které prodávají potravinářské i nepotravinářské výrobky spotřebitelům a které se rychle začleňují do vícekanálového obchodního modelu pro spotřebitele. 99 % podniků v tomto odvětví jsou MSP, které se snaží najít své místo na jednotném trhu, přežít na vysoce konkurenčním trhu, nabízet flexibilitu pro inovace a experimenty a dělat to, co umí nejlépe: sloužit svým zákazníkům.
1.3.

Výbor má za to, že by měl být vypracován zkrácený srovnávací přehled „nad rámec HDP“, který by poté mohl být začleněn do srovnávacího přehledu Zelené dohody pro Evropu. K vypracování tohoto srovnávacího přehledu by bylo možné použít studii „EU Doughnut by 2030“ uskutečněnou německým institutem ZOE. Tento srovnávací přehled by bylo možné začlenit do procesu evropské správy prostřednictvím hodnocení pokroku a definování opatření potřebných k dosažení cílů evropského semestru. Výbor se domnívá, že proces evropské správy by měl přijmout nový pohled zaměřený na blahobyt občanů.
4.1.2.

EHSV souhlasí s tím, že technologická neutralita je při provádění národních plánů pro oživení a odolnost nutností: všechny nízkouhlíkové technologie (energie z obnovitelných zdrojů, obnovitelný vodík, hybridní reaktor atd.) musí být do této transformace zahrnuty za předpokladu, že budou v souladu s cíli v oblasti klimatu do roku 2030 a 2050 a s cíli udržitelného rozvoje OSN. Žádné technologie by neměly být preventivně nebo nahodile vyloučeny. Kritéria pro přidělování zdrojů by se měla zaměřit na zajištění konkurenceschopných cen energie pro konečné spotřebitele bez ohledu na samotnou technologii.
3.11.

Někteří evropští členové NATO, mezi nimi největší členský stát EU z hlediska počtu obyvatel a hospodářské výkonnosti – Německo –, po mnoho let v dostatečné míře neinvestovali do svých obranných schopností, neplnili tím dohodnuté spojenecké povinnosti a de facto podporovali v Bruselu kurz udržování stejného odstupu ke všem velmocem 21. století. „Koncepce“, podle které měly být USA bezpečnostním partnerem, Rusko zdrojem surovin, Čína hospodářské Eldorádo a Evropa morální supervelmoc, aniž by bylo nutné fakticky rozvíjet vlastní schopnosti v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky za účelem obrany definovaných zájmů a v případě potřeby také důrazného prosazování stability, je zjevně jednak neúčinná, jednak neobstojí v budoucnosti. Evropa se do určité míry oslabuje sama, když na mnohé útoky namířené proti liberálnímu světovému řádu, demokracii a právnímu státu reaguje váhavě, ačkoli by se měla jasně postavit proti. Činí se tak zranitelnou, a navíc tím otevírá prostor třetím zemím, aby mohly vyvíjet svůj vliv, mj. na západním Balkáně, který však musí být v budoucnu nedílnou součástí EU.
2.28

Komisařka pro energetiku Kadri Simson v debatě s irskými poslanci v Dublinu konstatovala, že válka na Ukrajině přiměla Brusel, aby učinil větší a rychlejší posun k ukončení dovozu ruských paliv. Jak uvedla, podle návrhů, které ještě nebyly schváleny, bude EU usilovat o to, aby do roku 2030 pocházelo 45 % její spotřeby energie z obnovitelných zdrojů. To bude znamenat nárůst oproti současnému cíli 32 % a více než dvojnásobek 22 % podílu v roce 2020. EHSV tento nový cíl podporuje, ale varuje, že jej lze dosáhnout pouze rychlým prosazováním nových a větších investic do transformace energetiky na venkově.
4.8

Odvětví celulózy a papíru: V odvětví celulózy a papíru se očekává, že kombinace zlepšení procesů, včetně přechodu na Průmysl 4.0, spolu s investicemi do nejmodernějších výrobních technologií povede ke snížení emisí CO2 o 7 milionů tun do roku 2050. Díky využití vlastních zařízení kombinované výroby tepla a elektřiny má odvětví možnost zapojit se do trhu s energií prostřednictvím využívání přebytků nestálé energie z obnovitelných zdrojů. Příslušné přínosy v oblasti dekarbonizace by mohly dosáhnout až 2 milionů tun. Předpokládá se, že další přechod průmyslových zařízení na zdroje energie s nízkými či nulovými emisemi přinese snížení emisí o 8 milionů tun CO2. Vedle některých převratných koncepcí uvedených v projektu Two Team Project (4), jako je například v současnosti vyvíjená technologie hluboce eutektických rozpouštědel, by i další inovativní a přelomová řešení mohla doplnit úsilí o snížení emisí o přibližně 5 milionů tun CO2.
3.7

Komise správně poukazuje na to, že veřejné investice mohou a musí být impulsem pro soukromé finanční prostředky. Plán REPowerEU se však nezabývá refinancováním příslušných veřejných prostředků. Zrušení dotací na fosilní zdroje by bylo jedním z přístupů, jak to provést. Dalším by bylo zdanění neočekávaných zisků, které mají původ ve velké ropné a plynárenské krizi a projevují se v obrovských dodatečných ziscích zejména velkých ropných společností. EHSV se obává, že extrémní zisky energetických společností na straně jedné a zvyšující se energetická chudoba v důsledku prudkého nárůstu cen energií na straně druhé jsou pro společnost nebezpečnou kombinací. EHSV navrhuje, aby se tyto zisky snížily pomocí zdanění a převedly jako finanční kompenzace spotřebitelům energie, např. finančně slabším domácnostem nebo energeticky náročným podnikům, a použily se na rozšíření výroby energie z obnovitelných zdrojů a na nezbytnou síťovou infrastrukturu, zejména tak, jak se o tom již v některých členských státech diskutuje nebo jak se to již provádí. EHSV má za to, že aby energetické společnosti nebyly odrazeny od investování do nízkouhlíkových řešení, musí být toto zdanění definováno velmi citlivě. EHSV vyzývá Komisi, aby neprodleně navrhla příslušná opatření.
3.1.1

Následkem ruské invaze na Ukrajinu jsou politiky související se Zelenou dohodou v současnosti otevřeně konzultovány, pokud jde o jejich harmonogramy, a to vzhledem k novým mimořádným okolnostem a závislosti EU na energiích a potravinách z Ruska a Ukrajiny. EHSV bere na vědomí tyto mimořádné okolnosti a závislosti a domnívá se, že od ekologických cílů by se nemělo z žádného důvodu upustit, avšak aktuálně by až do konce krize logicky měla být umožněna patřičná flexibilita.
2.6

Modernizace prostředí financování by rovněž mohla zahrnovat rozšíření oblasti působnosti a posílení stávajících programů. Vzhledem ke společnému zájmu a naléhavé potřebě boje proti změně klimatu a jejím katastrofickým následkům EHSV rovněž zdůrazňuje, že v budoucnosti bude zapotřebí zlepšená metoda financování. I kdyby mělo být provedeno zlaté pravidlo pro zelené investice (což je naprosto správné), některé členské státy by stále nemusely být schopné získat obrovské částky potřebných investic, aniž by ohrozily svou fiskální udržitelnost. EHSV tedy také doporučuje zvážit nástroj Next Generation EU (NGEU) coby vzor pro financování Fondu pro přizpůsobování se změně klimatu. Granty a/nebo úvěry z tohoto fondu by měly být uvolněny za podmínky, že členský stát nebo region, který je obdrží, je investuje do řešení změny klimatu nebo jejích důsledků tím, že například následně provede investice do energie z obnovitelných zdrojů a bezuhlíkové energie. Veškerá taková politická opatření musí být spojena s povinným zapojením sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, přičemž musí být respektována zásada partnerství zakotvená v politice soudržnosti.
1.7

EHSV rovněž poukazuje na výzvy a možná řešení. Za prvé vyvstávají obavy z uzavření trhu. Investice jsou však také založeny na jiných kritériích, jako je očekávaná návratnost, která by mohla převážit nad cíli udržitelnosti, a existuje mnoho případů synergií mezi investory a zájmy jiných zúčastněných stran. V žádném případě nesmí být nesoulad s taxonomií považován za škodlivý, což by měla Komise jasně vyjádřit. Je třeba se více zaměřit na dopad udržitelných investic na činnosti reálné ekonomiky. Za druhé bude definice toho, co by mělo být zahrnuto do taxonomie, kontroverzní. To je přesně důvod, proč by stanovení definice mělo být předmětem demokratické diskuse a rozhodování. Mohla by tak vzniknout společná a spolehlivá myšlenka udržitelnosti, na kterou by jednotliví aktéři mohli a měli odkazovat. Úspěch taxonomie je spojen s její důvěryhodností a příslušné činnosti musí splňovat široce uznávanou definici udržitelnosti. Za třetí by mohla sociální taxonomie vést k dalším požadavkům na podávání zpráv. EHSV vyzývá Komisi, aby je minimalizovala a zároveň zabránila jejich překrývání. Poradenství a poskytování služeb souvisejících s taxonomií ze strany agentury se zákonným oprávněním by mohlo být užitečné zejména pro malé a střední podniky, družstva a neziskové obchodní modely. Finanční instituce by navíc měly být motivovány k poskytování posouzení sociálních dopadů investic, jako je tomu v současnosti na celém světě u bank vyznávajících určité hodnoty.
1.5

EHSV je přesvědčen, že digitální identita, digitální způsoby platby a začlenění do platforem virtuální a rozšířené reality by měly zůstat nástroji, které pouze doplňují fyzickou existenci, kterou jsme znali před zavedením těchto technologií, a neměly by zcela a rušivě nahradit jiná existenční schémata, která si lidé vytvořili a zdokonalili za tisíce let své existence.
3.6

Odolnost a udržitelnost v globálních dodavatelských řetězcích: Rada EU–USA pro obchod a technologie by měla vypracovat strategie pro vybudování větší odolnosti zajištěním udržitelnosti globálních dodavatelských řetězců a jejich řádného fungování. EU a USA by měly určit společná zranitelná místa a spolupracovat, například v oblasti dostupnosti kritických surovin a produktů, jako jsou polovodiče. Transatlantičtí partneři by také měli okamžitě upozornit na normalizovaný přístup k bezpečnosti dodávek energie, který by byl plně v souladu s ambiciózní agendou v oblasti udržitelnosti, jako je Zelená dohoda pro Evropu. Kromě toho by měli zvážit společná opatření ke zlepšení příslušných výrobních kapacit, investic a logistiky. Rada EU–USA pro obchod a technologie by měla usilovat o společnou povinnou náležitou péči v dodavatelských řetězcích, založenou na osvědčených postupech, s cílem vytvořit model pro globální požadavky na udržitelnost v hodnotových řetězcích.
4.4

Kritika namířená proti dohodám o hospodářském partnerství se týká jejich pojetí a také zpomalení, které by mohly způsobit v rozvoji výroby v zemích AKT, a to i v případě, že obsahují ustanovení na ochranu jejich průmyslových odvětví, mimo jiné zemědělského zpracovatelského průmyslu. Volný obchod mezi EU a OAKTS sice patří mezi přínosy dohod o hospodářském partnerství, měl však v několika případech nepříznivý účinek, a to snížení příjmů z cel, zejména v důsledku snížení daní týkajících se zahraničního obchodu, nemluvě o tom, že kvůli rozdílům v hospodářském vývoji mezi EU a zeměmi AKT může ohrozit mikropodniky, malé a střední podniky nebo družstva, které tvoří základ rodinné ekonomiky, na což řada organizací občanské společnosti a sociálních partnerů důrazně upozorňovala.
4.12.

Podniky, které by se chtěly do strategie Global Gateway zapojit, potřebují příslušné informace na regionální úrovni, účinnou spolupráci s diplomatickými sbory členských států i EU a pokud možno, aby byla zřízena jednotná kontaktní místa, a soukromý sektor EU tak mohl snáze investovat po celém světě. Kromě toho po úspěšném absolvování posouzení environmentálního a sociálního dopadu i posouzení PFRAM a PIMA a prokázání udržitelného hospodářského, sociálního a ekologického přínosu pro EU, a zejména pro partnerské země, by měl mít soukromý sektor při spolupráci s příslušnými finančními institucemi zjednodušený přístup k finančním zdrojům, a to za co nejvýhodnějších podmínek.
1.4.

EHSV poukazuje na to, že zdravotní služby a téměř všechny služby sociální péče mají v jednotlivých členských státech regionální, okresní, místní nebo – v případě rozlehlejších měst – dokonce obvodní rozměr. To znamená, že lidé jen v nepatrné míře využívají těchto služeb v jiných regionech a okresech daného státu a tím spíše je nepravděpodobné, že by se za nimi vydávali do jiných zemí. V souvislosti s absencí přeshraničního významu se tedy na státní podporu v oblasti zdravotních a sociálních služeb nemusí vztahovat článek 107 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).
8.

Nové jednání o smlouvě musí mít za výsledek, že bude zachován základ toho, na čem se usnesl Evropský konvent a co bylo následně jednomyslně schváleno hlavami států a vlád. K tomu patří především institucionální a procedurální novinky jakož i nová ustanovení zavazující k dodržování Listiny základních práv. To znamená: části I (cíle, instituce, struktura Unie), II (charta základních práv Unie) a IV (obecná a závěrečná ustanovení) musí být zachovány. Část III v zásadě obsahuje ustanovení platných smluv vztahující se k politikám Evropské unie a nemusí být bezpodmínečně součástí nové smlouvy; institucionální a procedurální ustanovení části III by se měla zařadit do části I.
1.4

EHSV zdůrazňuje, že plné provádění obnovené Lisabonské strategie předpokládá koordinovanou makroekonomickou politiku, která aktivně podporuje růst a zaměstnanost. Stávající pozitivní ekonomický výhled by neměl podrývat ambiciózní cíle Rady v souvislosti s prováděním strategie. Vzájemná závislost mezi národními ekonomikami znamená, že by strukturální reformy měly být provedeny z evropské perspektivy. Proto by NPR měly být začleněny do celoevropského makroekonomického politického rámce, do kterého by měly přispět všechny zúčastněné strany. Je třeba brát neustále v úvahu globální souvislosti.
8.

EHSV vyzývá EU, aby přijala ambiciózní opatření zaměřená na přezkum poslání Unie pro Středomoří a poskytla středomořským zemím, které se již vydaly cestou přechodu k demokracii, politickou a institucionální, hospodářskou, sociální, technickou a humanitární pomoc. EHSV lituje, že koordinace mezi institucemi EU a členskými státy při řešení těchto otázek je nedostatečná. Proto naléhavě žádá instituce EU a členské státy, aby koordinovaly svou činnost v regionu a aby zcela obnovily svou strategii pro Středomoří. Strategickou součástí tohoto nového přístupu by měla být podpora občanské společnosti, aby se zajistilo, že podpora EU poskytovaná zemím tohoto regionu přinese co největší užitek. Evropský hospodářský a sociální výbor a rovněž Výbor regionů (VR) jsou připraveny se do této činnosti zapojit.
—

udržitelné investice do dovedností, infrastruktury, sociální ekonomiky, služeb a produktů by se měly promítnout do národních programů reforem a měly by být prováděny v podobě paktu o sociálních investicích spolu s plánem evropské hospodářské obnovy zaměřeném na skutečné vytváření pracovních míst, jenž by byl koordinován s národními plány rozvoje. Jen tak může být strategie Evropa 2020 úspěšná. Investice do energie a průmyslové výroby šetrných ke klimatu spolu s vytvářením zelené ekonomiky přispějí k řešení dlouhodobých problémů změny klimatu a zajištění udržitelného rozvoje.
3.

EHSV se domnívá, že současná situace vyžaduje, aby EU koncipovala bezpečné humanitární koridory pro uprchlíky ze zemí zasažených konflikty a ohrožených terorismem a aby tak činila ve spolupráci se zeměmi, kde je koncentrace uprchlíků nejvyšší. Kromě toho musíme vytvořit skutečný společný evropský azylový systém založený na harmonizovaných postupech v celé EU. To zahrnuje jednotný azylový status a vzájemné uznávání rozhodnutí o azylu, sdílenou odpovědnost, solidaritu a úsilí vyvíjené v oblasti relokace a přesídlování a přezkum dublinského nařízení. Navíc jsou zapotřebí stabilní, solidární systémy sdílení zátěže, jejichž prvním krokem by byl stálý spravedlivý a závazný distribuční klíč pro rozdělování osob žádajících o ochranu mezi všechny členské státy EU. Vzhledem k výjimečným okolnostem a v souladu s Paktem o stabilitě a růstu by dodatečné náklady na poskytování útočiště uprchlíkům neměly být po důkladném přezkoumání započítávány do schodků veřejných financí členských států.
Komise by měla pokračovat v procesu programu REFIT, v němž by měl EHSV hrát významnější úlohu. Program REFIT by však neměl oslabovat pracovní a sociální práva ani ochranu životního prostředí či spotřebitelů. Účinnější regulace, včetně co se týče malých a středních podniků, může být výsledkem otevřenosti a transparentnosti při zlepšování právní úpravy, což by mělo vybídnout její příjemce, aby navrhli legislativní iniciativy jdoucí zdola nahoru, a mělo by to zejména vést k většímu zapojení subjektů občanské společnosti.
3.1.8.

EHSV si uvědomuje, že snižování chudoby náleží v první řadě do pravomoci členských států, upozorňuje však, že na snižování chudoby by se mělo systematickým způsobem pracovat v rámci evropského semestru; měl by být nadále podporován akademický výzkum „referenčních rozpočtů“ umožňujících důstojný život; a měly by být zavedeny porovnatelné a společné ukazatele, například ukazatel míry chudoby a nerovnosti, jakož i povinné posuzování sociálního dopadu všech plánovaných reforem navržených v národních programech reforem a doporučeních pro jednotlivé země. EHSV se také vyslovil pro to, aby byl na základě zkušeností s prováděním FEAD a ESF zřízen integrovaný evropský fond pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Kromě toho by strategie Evropa 2020 měla být provázána s prováděním Agendy 2030.
6.

Scénář 1 neboli – z pohledu EHSV – protloukání se nepřipadá pro EHSV v úvahu. Scénář 5 vypadá pro mnoho lidí přitažlivě, ale v současné době je nereálný. Scénář 2 se svým výlučným zaměřením na společný trh je až příliš omezený. Scénář 4 vyžaduje dohodu mezi 27 státy, což by mohlo vést k ochromení EU a podpořit odstředivé tendence, čímž by mohly být ohroženy cíle a hodnoty Unie. Podle scénáře 3 by mechanismy diferencované integrace, jako je posílená spolupráce, mohly být užitečným nástrojem k překonání neprůchodnosti v některých oblastech a k podpoře pozitivní dynamiky v rámci procesu evropské integrace. Jedná se však spíše o nástroje k dosažení politických cílů, nikoli o cíl sám o sobě. Ačkoli by měly být doporučeny jakožto způsob, jak překonat ochromení či překážky blokující žádoucí právní předpisy EU, EHSV zároveň zdůrazňuje, že je třeba podporovat sbližování v rámci Unie a bojovat proti roztříštěnosti a rozdělení. Možnost dohody mezi vedoucími zeměmi nebo zeměmi urychlujícími vývoj by vždy měla zůstávat otevřená všem, kteří k ní budou svolní, avšak vždy by mělo převážit vědomí společného cíle.
6.

Mladí lidé v zemích západního Balkánu vkládají do EU velká očekávání, a my bychom je neměli zklamat. EHSV je přesvědčen o tom, že bychom jim měli poskytnout pozitivní vyhlídky do budoucna tak, aby mohli žít ve stabilním a prosperujícím regionu.
6.1.5

Sociální rozměr EU je natolik složitý, že jeho posílení vyžaduje zavedené mechanismy správy, které umožní řešení kolektivních problémů různými aktéry napříč různými sektory. Role sociálního dialogu je klíčová. Výrazné sociální oživení také znamená lepší přístup k odborům a lepší ochranu. Mělo by být podporováno kolektivní vyjednávání a demokratické postupy na pracovišti. EU a její členské státy musí sociálním partnerům pomoci výrazně rozšířit působnost kolektivního vyjednávání. Je třeba posílit reprezentativnost a autonomii a propojení mezi evropskou a vnitrostátní úrovní sociálního dialogu. Kromě toho je třeba dále zlepšit kapacitu sociálních partnerů a jejich zapojení do tvorby politik a zajistit stabilní a vyvážený rámec pracovních vztahů. EHSV se domnívá, že by Evropská komise měla přezkoumat rámec kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci a navrhnout právní základ pro zvláštní rámcové podmínky týkající se účasti zaměstnanců, aniž by zasahovala do vnitrostátních pravomocí ( 13 ) , aby se zlepšilo zapojení pracovníků do řešení výzev Zelené dohody a procesu digitální transformace.
The response of civil society organisations to face the COVID-19 pandemic and the consequent restrictive measures adopted in Europe

EHSV ve svém usnesení „Zapojení organizované občanské společnosti do národních plánů pro oživení a odolnost“ s politováním konstatuje, že vnitrostátní správní orgány do přípravy svých národních plánů pro oživení a odolnost zapojily organizovanou občanskou společnost jen v nepatrné míře. O významu a užitečnosti aktivního zapojení organizací občanské společnosti do tvorby a provádění politik svědčí také studie zveřejněná EHSV na téma(Reakce organizací občanské společnosti na pandemii COVID-19 a následná restriktivní opatření přijatá v Evropě), kterou jsme představili letos na jaře ( 1 ) , a Cena EHSV pro občanskou společnost ( 2 ) za nasazení sociálních aktérů během pandemie.
1.5.

V rámci vedení konference by měl být vymezen rozsah a účel zapojení občanů a občanské společnosti, což by bylo třeba uvést hned zpočátku. Bude-li znám účel nástrojů účasti, může to pomoci sladit cíle s dostupnými prostředky, a to jak z hlediska koncipování procesu, tak z hlediska rozpočtu. Vedení konference bude jistě muset využívat různých formátů a metod zapojení, a to v závislosti na tom, o jakou fázi a úroveň se v daném okamžiku bude jednat, a bude muset nalézt způsoby, jak oslovit ty Evropany, kteří nejsou sami motivováni k tomu, aby se angažovali. Příspěvky občanů a občanské společnosti by se měli zabývat politici a instituce, případně by se tyto příspěvky měli odrazit v rozhodnutích, jinak důvěra občanů v tyto postupy nejspíš oslabí. Očekávání nesmí být příliš vysoká. Mechanismus zpětné vazby zajistí, že nápady vyjádřené během konference a jejích akcí vyústí v konkrétní doporučení pro akce ze strany EU.