1.Obecné zásady politiky z roku 2020 pro cíle a klimatickou neutralitu do roku 2030 pro Energetické společenství a jeho smluvní strany

Mezi hlavní cíle Smlouvy o Energetickém společenství patří vytvoření integrovaného a udržitelného celoevropského trhu s energií založeného na stabilním regulačním a tržním rámci, přilákání investic potřebných pro hospodářský rozvoj a sociální stabilitu, zlepšení situace v oblasti životního prostředí a podpoře využívání obnovitelné energie. Vzhledem k tomu, že energetika představuje jedno z hlavních odvětví přispívajících k emisím skleníkových plynů a vzhledem k silné provázanosti mezi energetickou politikou a klimatem je důležité posílit politický rámec v oblasti energetické účinnosti, obnovitelné energie a emisí skleníkových plynů v Energetickém společenství.

Rada ministrů Energetického společenství přijala doporučení 2016/02/MC-EnC k přípravě provádění nařízení (EU) 525/2013 o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a doporučení 2018/01/MC-EnC k přípravě vypracování integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu smluvními stranami Energetického společenství.

Směrnice o energii z obnovitelných zdrojů z roku 2009 a směrnice o energetické účinnosti z roku 2012 byly přijaty a staly se součástí právního řádu Energetického společenství na základě rozhodnutí Rady ministrů, včetně cíle Energetického společenství jako celku v oblasti energetické účinnosti do roku 2020 (vyjádřeného jak ve spotřebě primární energie, tak v konečné spotřebě energie) a konkrétních cílů pro rok 2020 pro každou smluvní stranu v oblasti obnovitelné energie.

V listopadu 2018 přijala Rada ministrů obecné zásady politiky pro cíle smluvních stran Energetického společenství do roku 2030. Obecné zásady představovaly politický konsensus ohledně stanovení tří odlišných cílů v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030: cíl energetické účinnosti, cíl podílu obnovitelných zdrojů energie a cíl snižování emisí skleníkových plynů. Tyto cíle by měly být v souladu s cíli EU do roku 2030, představovat stejné ambice pro smluvní strany a zohledňovat přitom příslušné sociálně-ekonomické rozdíly, technologický vývoj a Pařížskou dohodu o změně klimatu.

Politické dohody uzavřené v roce 2018 a na začátku roku 2019 mezi Radou Evropské unie a Evropským parlamentem umožnily, aby všechna pravidla zavedená v balíčku Čistá energie pro všechny Evropany vstoupila v platnost od června 2019. Tři cíle v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030, tj. snížení emisí skleníkových plynů nejméně o 40 % ve srovnání s rokem 1990, zlepšení energetické účinnosti alespoň o 32,5 % a cíl v oblasti obnovitelné energie alespoň ve výši 32 %, jsou nyní plně zakotveny v právních předpisech EU, avšak v roce 2021 bude navržena revize, která tyto cíle zvýší na základě návrhu Komise ze dne 17. září 2020 snížit emise skleníkových plynů v EU do roku 2030 nejméně o 55 % ve srovnání s jejich úrovní v roce 1990.

V návaznosti na přijetí doporučení 2018/01/MC-EnC a s ohledem na povinnosti smluvních stran v procesu přistoupení k EU a jejich závazky vyplývající z Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a Pařížské dohody, spolu s jejich vnitrostátně stanovenými příspěvky, bude Rada ministrů Energetického společenství dne 17. prosince 2020 pokračovat v diskusi o cílech v oblasti energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů a snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030, které jsou stejně ambiciózní jako cíle Evropské unie do roku 2030 a které jsou v souladu se vyšší ambicí EU, jejímž cílem by podle pozměňovacího návrhu k navrhovanému evropskému právnímu rámci pro klima mělo být snížení emisí do roku 2030 nejméně o 55 % jakožto odrazového můstku pro dosažení klimatické neutrality, která je cílem stanoveným do roku 2050.

Návrh obecných zásad politiky z roku 2020 pro cíle a klimatickou neutralitu do roku 2030 pro Energetické společenství a jeho smluvní strany bude výsledkem politického konsensu dosaženého v Radě ministrů a nabídne zásady politiky za účelem stanovení těchto cílů.

Komise má v úmyslu jménem Evropské unie podpořit přijetí návrhu obecných zásad politiky z roku 2020. Drobné změny návrhu obecných zásad politiky z roku 2020 s ohledem na připomínky smluvních stran Energetického společenství může Komise schválit před zasedáním Rady ministrů nebo na tomto zasedání, aniž by bylo zapotřebí dalšího rozhodnutí Rady.

2.Výroční zpráva o činnosti Energetického společenství za období 2019–2020

Komise má v úmyslu jménem Evropské unie podpořit přijetí výroční zprávy za období 2019–2020.

3. Udělení finančního absolutoria řediteli za rok 2019 na základě zprávy o auditu za rok, který byl ukončen dne 31. prosince 2019, prohlášení auditora o věrohodnosti a zprávy Rozpočtového výboru

Komise má v úmyslu jménem Evropské unie podpořit přijetí rozhodnutí 2020/1/MC-EnC o udělení finančního absolutoria řediteli sekretariátu Energetického společenství za rok 2019.

4. Doporučení 2020/1/MC-EnC týkající se projektů společného zájmu mezi smluvními stranami a členskými státy Evropské unie

Dne 16. října 2015 přijala Rada ministrů Energetického společenství rozhodnutí o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě . Účelem tohoto opatření bylo vytvořit právní rámec pro určování priorit, pokud jde o klíčové projekty energetických sítí mezi různými smluvními stranami a mezi smluvními stranami a členskými státy EU.

Nařízení (EU) č. 347/2013 přijaté v rámci Energetického společenství stanoví komplexní rámec pro zjednodušení povolovacích a regulačních postupů a postupů rozdělování nákladů mezi smluvní strany. Rovněž vyžaduje, aby s výhradou splnění řady kritérií bylo přijato rozhodnutí Rady ministrů o stanovení seznamu prioritních infrastrukturních projektů, tzv. projektů v zájmu Energetického společenství, podle hlavy III Smlouvy o Energetickém společenství. Nařízení stanoví rovněž možnost použít jeho ustanovení na projekty společného zájmu, tj. na projekty, které dva sousední státy (smluvní strana na jedné straně, členský stát na straně druhé) uznávají jako důležité, ale které nemají právní postavení projektu v zájmu Energetického společenství. Konečnou lhůtou pro provedení hlavních ustanovení zmíněného nařízení a pro stanovení seznamu projektů v zájmu Energetického společenství byl 31. prosinec 2016.