Text navrhovaný Komisí Změny navrhované ECB (1)

Změna č. 1

Čl. 2 odst. 2

„2. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 7, 8 a 9 přijímat změny metodiky systému ESA 2010, jejichž cílem je specifikovat a zdokonalit jeho obsah, jestliže nemění jeho základní pojmy, nevyžadují další zdroje pro provádění ani nevedou ke zvýšení vlastních zdrojů.“ „2. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 7, 8 a 9 přijímat změny metodiky systému ESA 2010, jejichž cílem je specifikovat a zdokonalit jeho obsah, jestliže nemění jeho základní pojmy, nevyžadují další zdroje pro provádění ani nevedou ke zvýšení vlastních zdrojů. Komise připravuje návrhy aktů v přenesené pravomoci v úzké spolupráci s Evropskou centrální bankou.“

Odůvodnění Právním základem pro přijetí navrhovaného nařízení je čl. 338 odst. 1 Smlouvy, který výslovně ujasňuje, že opatření podle čl. 338 odst. 1 se přijímají tak, „aniž je dotčen článek 5 Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky“ (dále jen „statut ESCB“). Článek 5.3 statutu ESCB stanoví, že ECB „je pověřena podle potřeby podporovat harmonizaci pravidel a postupů, kterými se řídí shromažďování, sestavování a šíření statistických údajů v oblastech její působnosti“. Na základě těchto konkrétních ustanovení Smlouvy by Komise při výkonu své přenesené pravomoci podle tohoto nařízení měla připravovat návrhy aktů v přenesené pravomoci v úzké spolupráci s ECB, aby byla zajištěna jednotnost a kvalita údajů a aby se snížila zpravodajská zátěž.

Změna č. 2

Odstavec 2.21 přílohy A

„2.21 Jedním z příkladů kaptivních finančních institucí je holdingová společnost, která prostě jen vlastní aktiva dceřiných společností. Dalšími jednotkami, které jsou rovněž považovány za kaptivní finanční instituce, jsou jednotky s výše uvedenými charakteristikami jednotek pro speciální účel, včetně investičních a penzijních fondů a jednotek využívaných k držbě a správě majetku pro jednotlivce nebo rodiny, držbě aktiv pro sekuritizaci, vydávání dluhových cenných papírů jménem společností ve spojení (taková společnost může být označována jako fiktivní společnost), sekuritizačních subjektů a k plnění dalších finančních funkcí.“ „2.21 Jedním z příkladů kaptivních finančních institucí je holdingová společnost, která prostě jen vlastní aktiva dceřiných společností. Dalšími jednotkami, které jsou rovněž považovány za kaptivní finanční instituce, jsou jednotky s výše uvedenými charakteristikami jednotek pro speciální účel, včetně investičních a penzijních fondů a jednotek využívaných k držbě a správě majetku pro jednotlivce nebo rodiny, , vydávání dluhových cenných papírů jménem společností ve spojení (taková společnost může být označována jako fiktivní společnost), a k plnění dalších finančních funkcí.“

Odůvodnění Účelové finanční společnosti jakkoli zapojené do sekuritizačních transakcí nelze považovat za podobné kaptivním finančním institucím – zejména proto, že bez ohledu na kritérium „nezávislosti“ nejsou konsolidovány s původcem. Klasifikují se jako ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125). Viz článek 1 nařízení ECB/2008/30 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (2).

Změna č. 3

Odstavec 2.75 přílohy A

„2.75 Definice: Subsektor institucí přijímajících vklady kromě centrální banky (S.122) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace s výjimkou těch, které jsou zatříděny do subsektoru centrální banky a subsektoru fondů peněžního trhu, které se zabývají převážně finančním zprostředkováním a jejichž předmětem podnikání je přijímat vklady od institucionálních jednotek a poskytovat půjčky a/nebo investovat do cenných papírů na svůj vlastní účet.“ „2.75 Definice: Subsektor institucí přijímajících vklady kromě centrální banky (S.122) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace s výjimkou těch, které jsou zatříděny do subsektoru centrální banky a subsektoru fondů peněžního trhu, které se zabývají převážně finančním zprostředkováním a jejichž předmětem podnikání je přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od institucionálních jednotek, které nejsou měnovými finančními institucemi, a poskytovat půjčky a/nebo investovat do cenných papírů na svůj vlastní účet.“

Odůvodnění Text je třeba přizpůsobit definici „ostatních měnových finančních institucí“ v článku 1 nařízení ECB/2008/32 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (3). Obdobné znění je obsaženo rovněž v SNA 2008.

Změna č. 4

Odstavec 2.90 přílohy A

„2.90 Definice: Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci jsou podniky, které provádějí sekuritizační transakce. Účelové finanční společnosti, které splňují kritéria institucionální jednotky, se zatříďují do subsektoru S.125, jinak se považují za nedílnou součást mateřské společnosti.“ „2.90 Definice: Účelové finanční společnosti pro sekuritizaci jsou podniky, které provádějí sekuritizační transakce. “

Odůvodnění S účelovými finančními společnostmi by mělo být zacházeno jako se samostatnými institucionálními jednotkami bez ohledu na kritéria, jako je například „míra nezávislosti na mateřské společnosti“ (viz 2.22). Viz článek 1 nařízení ECB/2008/30.

Změna č. 5

Odstavec 5.108 přílohy A

„5.108 Při tom je důležité stanovit … klasifikují se jako kaptivní finanční instituce.“

Odůvodnění Tento odstavec by měl být vypuštěn, neboť není v souladu s definicemi a kritérii platnými pro sekuritizační subjekty. Použití tohoto odstavce by mohlo vést ke konsolidaci rezidentských subjektů s rezidentskými „mateřskými“ jednotkami s ohledem na to, že sekuritizační subjekty obvykle nesplňují navrhovaná kritéria spočívající v tom, že by nesly tržní a úvěrová rizika (viz rovněž změna č. 4).

Změna č. 6

Odstavec 5.111 přílohy A

„5.111 Kryté dluhopisy jsou dluhové cenné papíry, které vydala nebo za které plně ručí finanční instituce. V případě úvěrového selhání vydávající nebo ručící finanční instituce mají držitelé těchto dluhopisů kromě běžné pohledávky za finanční institucí také přednostní pohledávku za krycím portfoliem (cover pool).“ „5.111 Kryté dluhopisy jsou dluhové cenné papíry, které vydala nebo za které plně ručí finanční instituce. V případě úvěrového selhání vydávající nebo ručící finanční instituce mají držitelé těchto dluhopisů kromě běžné pohledávky za finanční institucí také přednostní pohledávku za krycím portfoliem (cover pool). Rozdíl mezi krytými dluhopisy a cennými papíry krytými aktivy vydávanými při sekuritizaci spočívá v tom, že emitent/vlastník aktiv přebírá nepodmíněný závazek splatit jistinu a úroky bez ohledu na výkonnost aktiv. Aktiva jednoduše plní úlohu zajištění, které je předmětem zástavy ve prospěch držitelů dluhopisů, pokud tyto závazky nejsou splněny.“

Odůvodnění Aniž by byl vysvětlen rozdíl mezi krytými dluhopisy a cennými papíry krytými aktivy, není zřejmé, proč oddíl o sekuritizaci odkazuje na kryté dluhopisy. Případně by mohly být vypuštěny veškeré odkazy na kryté dluhopisy, neboť kryté dluhopisy nejsou spojeny se sekuritizací.

Změna č. 7

Program předávání údajů z národních účtů Přehled tabulek (Příloha B) Třetí sloupec „Lhůta pro předání t + měsíce (jsou-li uvedeny, dny)“ v tabulkách 2, 801, 27, 28 a nová poznámka pod čarou

2/Hlavní souhrnné ukazatele za vládní instituce – roční/3/9 2/Hlavní souhrnné ukazatele za vládní instituce – roční/85 dní (4)/85 dní ve třetím čtvrtletí

801/Nefinanční účty podle sektorů – čtvrtletní/85 dní 801/Nefinanční účty podle sektorů – čtvrtletní/85 dní (4)

27/Finanční účty vládních institucí – čtvrtletní/85 dní 27/Finanční účty vládních institucí – čtvrtletní/85 dní (4)

28/Vládní dluh – čtvrtletní/3 28/Vládní dluh – čtvrtletní/85 dní (4)

Odůvodnění V září roku 2000 schválila Rada ECOFIN Akční plán pro statistické požadavky hospodářské a měnové unie a v zájmu splnění potřeb ECB v oblasti měnové politiky jako cílovou lhůtu pro předávání čtvrtletních integrovaných účtů eurozóny podle institucionálních sektorů stanovila t+90 dní po konci referenčního čtvrtletí. Na základě toho by Eurostat a ECB by příslušné vnitrostátní údaje musely shromažďovat ve lhůtě t+82 dní. S ohledem na předpokládaný rozvrh zasedání Generální rady ECB v letech 2015 a 2016 by zkrácená lhůta o délce t+85 byla v letech 2015 a 2016 dostačující. ECB obdobně podporuje posunutí lhůty pro vykazování čtvrtletních sektorových účtů v rámci programu předávání údajů ESA tak, aby v roce 2014 činila t+85 dní, s cílem dosáhnout v roce 2017 lhůty o délce t+82 dní tak, aby se tím podpořilo sestavování úplných čtvrtletních integrovaných účtů eurozóny ve lhůtě t+90 dní. ECB dále upřednostňuje jednotnou lhůtu pro předávání všech čtvrtletních a ročních vnitrostátních údajů o vládních institucích, jež předpokládá časové sjednocení čtvrtletních údajů o vládních institucích tak, aby pro ně platily cílové lhůty uvedené v tabulce 801, což ovlivní též tabulky 27 a 28, a obdobně lhůty pro vykazování uvedené v tabulce 2 a údaje v rámci postupu při nadměrném schodku. ECB proto podporuje posunutí lhůt pro vykazování čtvrtletních vládních účtů v rámci programu předávání údajů ESA, jakož i údajů v rámci postupu při nadměrném schodku tak, aby v roce 2014 činily t+85 dní, s cílem dosáhnout v roce 2017 lhůty o délce t+82 dní tak, aby se tím podpořilo sestavování úplných čtvrtletních integrovaných účtů eurozóny ve lhůtě t+90 dní.

Změna č. 8

Konec tabulky 2 v příloze B – Hlavní souhrnné ukazatele za vládní instituce

EDP_D.41 Úroky včetně toků souvisejících se swapy a dohodami o budoucích úrokových sazbách (FRA) (1) (4) S.13, S.1311, S.1312, S.1313, S.1314 EDP_B.9 Čisté půjčky (+) / Čisté výpůjčky (–) v rámci postupu při nadměrném schodku (EDP) (4) S.13, S.1311, S.1312, S.1313, S.1314 D.41 Úroky ( (1) S.13, S.1311, S.1312, S.1313, S.1314 B.9 Čisté půjčky (+) / Čisté výpůjčky (–) S.13, S.1311, S.1312, S.1313, S.1314

Odůvodnění Příloha A navrhovaného nařízení již neobsahuje definici EDP_D.41 a EDP_B.9. To znamená, že všechny odkazy na tyto dvě proměnné by měly být z tabulky 2 v příloze B vypuštěny. Platí to rovněž pro poznámku pod čarou 4 v tabulce 2.

Změna č. 9

Konec sloupce S.13 v tabulce 801 – Nefinanční účty podle sektorů – čtvrtletní

OTE Výdaje vládních institucí celkem/x OTE Výdaje vládních institucí celkem/x

OTR Příjmy vládních institucí celkem/x OTR Příjmy vládních institucí celkem/x

EMH Odpracované hodiny/x

EMP Počet zaměstnanců/x