C 322/30

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2020/C 322/08)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU / CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„Volaille de Bresse“ / „Poulet de Bresse“ / „Poularde de Bresse“ / „Chapon de Bresse“

EU č.: PDO-FR-0145-AM03 - 6.12.2019

CHOP (X) CHZO ( )

1. Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Comité interprofessionnel de la volaille de Bresse (CIVB). Sídlo: Bois de Chize, 71500 Branges Francie

Tel. +33 03-85-75-10-07

Fax +33 03-85-75-28-99

E-mail: civb@wanadoo.fr

Meziooborový výbor pro chov drůbeže z Bresse (comité interprofessionnel de la volaille de Bresse) sdružuje provozovatele, kteří se skutečně podílejí na činnostech v oblasti výběru, líhnutí, chovu nebo porážky drůbeže s chráněným označením původu „Volaille de Bresse“, a jako takový má oprávněný zájem k podání této žádosti.

2. Členský stát nebo třetí země

Francie

3. Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

☐ Název produktu

☒ Popis produktu

☒ Zeměpisná oblast

☒ Důkaz původu

☒ Metoda produkce

☒ Souvislost

☒ Označování

☒ Jiná [uveďte]

4. Druh změny (změn)

☒ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

☐ Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5. Změna (změny)

5.1 Položka „Popis produktu“

Text:

„Uvádění na trh ve stavu vhodném k tepelné úpravě nebo v hluboce zmrazeném stavu je možné pouze u kuřat a pouze v případě, že končetiny nebyly, s výjimkou prstů, odstraněny.“

se mění takto:

„Uvádění na trh ve stavu vhodném k tepelné úpravě je u kuřat a kuřic možné pouze v případě, že končetiny nebyly, s výjimkou prstů, odstraněny. Bourání je povoleno u kuřat a týká se pouze částí s kůží. Vnitřnosti, hlavy a nohy se z bourání vylučují. Uvádění na trh v hluboce zmrazeném stavu je povoleno u kuřat ve stavu vhodném k tepelné úpravě a u rozbouraných částí.“

Tato změna umožňuje přidat k drůbeži uváděné na trh ve stavu vhodném k tepelné úpravě i kuřice a povoluje bourání pouze u částí kuřete s kůží, která představuje charakteristický prvek drůbeže „Volaille de Bresse“. Vnitřnosti, hlavy a nohy se z bourání vylučují.

Hluboké zmrazení, které bylo možné pouze u kuřat ve stavu vhodném k tepelné úpravě, se povoluje rovněž pro části získané při bourání kuřat.

Navrhované změny by tomuto odvětví umožnily přizpůsobit se novým spotřebním zvyklostem, jak to vyplývá z průzkumů spotřeby (WorldpanelKantar, 2017), a současně zachovat veškeré specifické rysy drůbeže „Volaille de Bresse“, a to zejména popis kůže.

Text:

„Mrtvá drůbež váží nejméně:

— […],

— 1,8 kg v částečně vykuchaném stavu u kuřic,

— […].“

se mění takto:

„Mrtvá drůbež váží nejméně:

— […],

— 1,8 kg v částečně vykuchaném stavu u kuřic (tj. 1,5 kg ve stavu vhodném k tepelné úpravě),

— […].“

Je uvedena minimální hmotnost kuřic ve stavu vhodném k tepelné úpravě, která činí 1,5 kg.

Bod 3.2 jednotného dokumentu se mění tak, aby tyto změny zohlednil.

Kromě toho jsou v jednotném dokumentu navržena také zjednodušení, k nimž dochází v důsledku vypuštěného textu.

Text:

„Kuře „Poulet de Bresse“ je samec nebo samička ve věku alespoň 108 dní, vážící v částečně vykuchaném stavu minimálně 1,3 kg (tj. 1 kg ve stavu vhodném k tepelné úpravě). Kuřice „Poularde de Bresse“ je samička ve věku alespoň 140 dní, která je pohlavně dospělá s fyziologickou schopností produkovat vejce, avšak dosud nezahájila snáškový cyklus a která v částečně vykuchaném stavu váží minimálně 1,8 kg. Kuřata i kuřice mohou být podle zvyklostí vázány tkaninou (roulage) nebo provázkem (bridage). Kapoun „Chapon de Bresse“ je vykastrovaný samec ve věku alespoň 224 dní, který v částečně vykuchaném stavu váží minimálně 3 kg. Kapoun je uváděn na trh výlučně u příležitosti svátků konce roku, tj. mezi 1. listopadem a 31. lednem. Kapoun musí být podle daných zvyklostí svázán způsobem roulage za použití tkaniny přírodního původu (len, konopí, bavlna) a způsobem bridage tak, že je tělo drůbeže zcela ovinuté s výjimkou krku, jehož horní třetina zůstává opeřená.“

se nahrazuje tímto:

„Kuře „Poulet de Bresse“ v částečně vykuchaném stavu váží minimálně 1,3 kg (1 kg ve stavu vhodném k tepelné úpravě). Kuřice „Poularde de Bresse“ v částečně vykuchaném stavu váží minimálně 1,8 kg (1,5 kg ve stavu vhodném k tepelné úpravě). Kuřata i kuřice mohou být podle zvyklostí vázány tkaninou (roulage) nebo provázkem (bridage). Kapoun „Chapon de Bresse“ v částečně vykuchaném stavu váží minimálně 3,0 kg. Kapoun je uváděn na trh mezi 1. listopadem a 31. lednem. Kapoun musí být svázán způsobem roulage za použití tkaniny přírodního původu (len, konopí, bavlna) a způsobem bridage tak, že je tělo drůbeže zcela ovinuté s výjimkou krku, jehož horní třetina zůstává opeřená.“

Z položky jednotného dokumentu „Popis produktu“ byly vypuštěny pouze doby chovu. Ve specifikaci však zůstávají totožné, tj. alespoň 108 dní u kuřat, alespoň 140 dní u kuřic a alespoň 224 dní u kapounů. To umožňuje splnit požadavky týkající se omezení počtu slov jednotného dokumentu stanovené v článku 6 nařízení (EU) č. 668/2014.

V souladu se změnami specifikace povolujícími uvádění na trh ve stavu vhodném k tepelné úpravě se zrušuje následující ustanovení jednotného dokumentu:

„Drůbež je uváděna na trh jako „částečně vykuchaná“. Uvádění na trh ve stavu vhodném k tepelné úpravě nebo v hluboce zmrazeném stavu je možné pouze u kuřat a pouze v případě, že končetiny nebyly, s výjimkou prstů, odstraněny.“

a nahrazuje se tímto:

„Drůbež je uváděna na trh jako „částečně vykuchaná“. Uvádění na trh ve stavu vhodném k tepelné úpravě je možné pouze u kuřat a kuřic a pouze v případě, že končetiny nebyly, s výjimkou prstů, odstraněny. Uvádění na trh v rozbouraném stavu je možné pouze u kuřat. Uvádění na trh v hluboce zmrazeném stavu je možné pouze u kuřat (ve stavu vhodném k tepelné úpravě nebo jako části získané při bourání).“

Tyto změny umožňují sladit položku „Popis produktu“ se změněnou specifikací.

5.2. Položka „Zeměpisná oblast“

Text:

„Zeměpisná oblast chráněného označení původu „Volaille de Bresse“, v níž se provádí výběr, rozmnožování a líhnutí, jakož i chov, porážka a úprava drůbeže i případné hluboké zmrazení, se rozkládá na území nebo na části území následujících obcí:“

se mění takto:

„Všechny etapy produkce (výběr, rozmnožování a líhnutí, jakož i chov, porážka, úprava a bourání, případně hluboké zmrazení) probíhají v zeměpisné oblasti, která na základě oficiálního zeměpisného kodexu („code officiel géographique“) z roku 2018 zahrnuje území následujících obcí nebo jejich částí:“

Do etap, které musí proběhnout v dané zeměpisné oblasti, se přidává bourání. Bod 3.5 jednotného dokumentu se mění tak, aby tuto změnu zohlednil.

V zájmu přesnosti a jednoznačnosti tohoto seznamu se doplňuje odkaz na datum platného zeměpisného kodexu.

Přidává se ustanovení „Mapové podklady znázorňující zeměpisnou oblast jsou dostupné na internetových stránkách Národního ústavu pro kontrolu původu a jakosti (Institut national de l’ origine et de la qualité, INAO)“.

V důsledku změn francouzských předpisů o hranicích a názvech obcí došlo rovněž ke sloučení některých obcí, a tudíž i ke změně jejich názvu. Podoba některých kantonů se změnila. Proto byla provedena aktualizace seznamu obcí. Rozsah zeměpisné oblasti se nezměnil, jedná se pouze o povinnost vyplývající ze změny francouzských předpisů. Bod 4 jednotného dokumentu se mění tak, aby tuto změnu zohlednil.

5.3. Položka „Důkaz původu“

V části „4.2 Vysledovatelnost“ se doplňuje následující ustanovení: „Bourárny musí zaznamenávat následující údaje:

— název jatek (pokud se jedná o jiný subjekt než je bourárna),

— šarži drůbeže s uvedením jména chovatele a data porážky,

— druh částí získaných při bourání,

— počet částí,

— vstupní hmotnost drůbeže určené k bourání,

— výstupní hmotnost částí získaných při bourání.“

Toto ustanovení se do specifikace doplňuje s cílem zajistit vysledovatelnost včetně bouráren, a zabránit tak riziku nemožnosti identifikace.

V části „4.3 Identifikace drůbeže“ se doplňuje nové ustanovení, které zní:

„V případě bourání kuřat je nutno identifikovat každou prodejní jednotku jednotlivě s cílem umožnit vysledovatelnost až k chovateli (identifikační číslo vydané seskupením).“

Toto ustanovení umožňuje zajistit vysledovatelnost částí získaných při bourání s cílem zabránit omezení vysledovatelnosti v důsledku ztráty neporušitelného identifikátoru, kterým je kroužek umístěný na noze drůbeže vcelku. Toto ustanovení stanoví postupy pro identifikaci kuřat, pokud jsou uváděna na trh v rozbouraném stavu.

Toto ustanovení se vkládá i do jednotného dokumentu do položky 3.7 jednotného dokumentu.

5.4 Položka „Metoda produkce“

V části „5.3 Podmínky chovu zvířat“:

Ze specifikace se vypouští následující ustanovení:

„V případě výjimečných klimatických podmínek ovlivňujících travnaté výběhy nebo dodávky obilovin může ředitel INAO po konzultaci se seskupením žadatelů udělit dočasné výjimky, aby se zajistilo zachování výživy drůbeže.“

Toto ustanovení umožňovalo stanovit rámec odchylek od specifikace v případě výjimečných klimatických podmínek. Po změně nařízení týkajícího se zejména CHOP (nařízení (EU) č. 1151/2012) a příslušného prováděcího nařízení a nařízení v přenesené pravomoci se toto ustanovení ze specifikace vypouští, protože vyplývá z obecné právní úpravy.

Následující text:

„Ke krmení drůbeže se povolují pouze:

— obiloviny pocházející výlučně ze zeměpisné oblasti chráněného označení původu a produkované pokud možno v daném zemědělském podniku,

— […].“

se nahrazuje tímto:

„Ke krmení drůbeže se povolují pouze:

— obiloviny – čisté nebo v kombinaci s luskovinami pěstovanými na zrno – pocházející výlučně ze zeměpisné oblasti chráněného označení původu a produkované pokud možno v daném zemědělském podniku,

— […].“

Text: „Převážnou část krmiva tedy představují zdroje získané ve výběhu (tráva, hmyz, drobní měkkýši apod.), které jsou doplněny obilovinami: tj. kukuřicí, pohankou, pšenicí, ovsem, tritikále, ječmenem, ale i mlékem a vedlejšími produkty z mléka.“

se mění takto:

„Převážnou část krmiva tedy představují zdroje získané ve výběhu (tráva, hmyz, drobní měkkýši apod.), které jsou doplněny obilovinami: tj. kukuřicí, pohankou, pšenicí, ovsem, tritikále, ječmenem, žitem, ale i mlékem a vedlejšími produkty z mléka. Tyto obiloviny lze produkovat v kombinaci s luskovinami pěstovanými na zrno (vikev, hrách, hrachor, bob obecný, vlčí bob, čočka), pokud při osevu co do počtu semen převládá podíl obilovin.“

Text:

„Tyto obiloviny, z nichž minimálně 40 % krmné dávky tvoří kukuřice, mohou být vařené, naklíčené, drcené nebo umleté, ale nesmějí být zpracovány žádným jiným způsobem.“

se nahrazuje tímto:

„Tato zrna, z nichž minimálně 40 % krmné dávky tvoří kukuřice, mohou být vařená, naklíčená, drcená nebo umletá, ale nesmějí být zpracována žádným jiným způsobem.“

Tyto změny umožňují schválit kombinaci obilovin a luskovin pěstovaných na zrno jako úplnou nebo částečnou alternativu k použití kukuřičného lepku a k nadměrnému hnojení kultur pšenice. To umožňuje „agroekologické“ pěstitelské postupy jako možnou alternativu k současným postupům obohacování růstového krmiva bílkovinami. Tyto kombinace totiž umožňují přímo omezovat ošetření při pěstování rostlin (hnojiva, herbicidy, insekticidy, fungicidy) a obecně z hlediska osevního postupu zajistit vyváženější střídání plodin. A konečně bude posílena krmivová soběstačnost zemědělských podniků (omezení používání kukuřičného lepku) a zlepší se biologický život ve výbězích (snížení reziduí pesticidů v obilovinách).

Na základě řady písemných dokumentů se navíc jeví, že tato praxe byla využívána již před několika staletími.

Na seznam obilovin povolených ve specifikaci se rovněž přidává žito. Využívání této obiloviny bylo pro chovatele drůbeže v Bresse tradiční záležitostí.

Bod 3.4 jednotného dokumentu se mění tak, aby zohledňoval tyto změny, což je vyjádřeno vypuštěním následujícího ustanovení jednotného dokumentu:

„V průběhu tzv. počátečního období se drůbež chová v travnatém výběhu. Převážnou část krmiva tedy představují zdroje získané ve výběhu (tráva, hmyz, drobní měkkýši apod.), které jsou doplněny obilovinami: tj. kukuřicí, pohankou, pšenicí, ovsem, tritikále, ječmenem, ale i mlékem a vedlejšími produkty z mléka. Tyto obiloviny, z nichž minimálně 40 % krmné dávky tvoří kukuřice, mohou být vařené, naklíčené, drcené nebo umleté, ale nesmějí být zpracovány žádným jiným způsobem. Mezi 36. a 84. dnem chovu, tj. v období, kdy se vyvíjí kostra, se jako doplněk ke krmivu z místních zdrojů mohou přidávat bílkoviny, minerály a vitamíny.“

Nahrazuje se tímto:

„V průběhu tzv. období růstu se drůbež chová v travnatém výběhu. Převážnou část krmiva tedy představují zdroje získané ve výběhu (tráva, hmyz, drobní měkkýši apod.), které jsou doplněny mlékem a produkty z mléka a obilovinami: tj. kukuřicí, pohankou, pšenicí, žitem, ovsem, tritikále, ječmenem, ale i mlékem a vedlejšími produkty z mléka. Tyto obiloviny lze produkovat v kombinaci s luskovinami pěstovanými na zrno (vikev, hrách, hrachor, bob obecný, vlčí bob, čočka), pokud při osevu převládá podíl obilovin. Minimálně 40 % krmné dávky tvoří kukuřice. Mezi 36. a 84. dnem chovu se jako doplněk ke krmivu z místních zdrojů mohou přidávat bílkoviny, minerály a vitamíny.“

Kromě toho je opravena zjevná chyba: „období růstu“ a nikoli „počátečního období“, což vyplývá z následujícího textu téhož jednotného dokumentu „Po této etapě růstu následuje etapa výkrmu, […]“.

V souladu s úpravami specifikace se do jednotného dokumentu přidává rovněž možnost pěstování obilovin v kombinaci s luskovinami, jejich následné sklízení a podávání drůbeži.

V důsledku opravy zjevné chyby a přidání žita k povoleným obilovinám se oddíl 3.4 jednotného dokumentu reviduje za účelem splnění požadavků týkajících se omezení počtu slov jednotného dokumentu stanovených v článku 6 nařízení (EU) č. 668/2014.

Následující ustanovení se zrušuje, protože tato úvodní věta nepřináší informace významné z hlediska porozumění celé položce vzhledem k tomu, že jednotlivé fáze jsou blíže popsány v dalším textu:

„Chov drůbeže se provádí ve třech po sobě jdoucích etapách, tj. v počáteční etapě, etapě růstu a výkrmu. Během těchto etap se ke krmení drůbeže povolují pouze:“

Nahrazuje se tímto textem:

„Ke krmení drůbeže se povolují pouze:“

Následující ustanovení se přepracovává beze změny významu:

„ […]Po této etapě růstu následuje etapa výkrmu, která u kuřat trvá minimálně deset dní, u kuřic tři týdny a u kapounů čtyři týdny, […].“

Pozměněné ustanovení:

„Etapa výkrmu trvá u kuřat minimálně deset dní, u kuřic tři týdny a u kapounů čtyři týdny.“

Název části

„5.4 Porážka, úprava a balení“

se nahrazuje tímto názvem:

„5.4 Porážka, bourání, úprava a balení“

Vkládá se následující text:

„Bourání kuřat „Poulet de Bresse“:

— Hygiena a hygienické podmínky při bourání: — Doba mezi porážkou a bouráním musí být kratší než 3 dny. — Před zahájením bourání nové šarže musí být linka nebo bourací stůl zcela očištěny od předchozí šarže.

— Specifická kritéria pro bourání: — Bourání se provádí pomocí ručních nástrojů. — Poražená drůbež musí mít vysokou výtěžnost masa s rovnoměrnou protučnělostí; končetiny musí být bez zlomenin. — Vzhled částí získaných při bourání musí odpovídat kritériím obchodní úpravy CHOP (podle dotyčné části); kůže musí být čistá, bez brk, trhlin, podlitin nebo abnormálního zbarvení“

Přidání tohoto ustanovení umožňuje zajistit hygienické podmínky a zachování organoleptické a vizuální kvality produktu v případě bourání před uvedením na trh, neboť se v něm stanoví podmínky pro bourání. Pro odůvodnění těchto bodů se doplňují tato ustanovení:

Kuře „Poulet de Bresse“ se vyznačuje štíhlou kostrou a jemnou kůží, jakož i významným množstvím podkožního a vnitrosvalového tuku. Jatečně upravená těla jsou proto obzvláště citlivá a musí se s nimi zacházet opatrně, aby nedocházelo k poškození kostí a kůže, která se musí nacházet na částech drůbeže uváděných na trh, ani k oxidaci podkožního tuku. Pro představu uvádíme, že tempo porážky této drůbeže je obzvláště pomalé a fáze škubání se povinně dokončuje ručně s cílem zohlednit tuto křehkost kůže a kostí.

Postupy při porážce, příprava jatečně upravených těl, bourání a balení představují zásadní úkony pro zachování vlastností kuřat s chráněným označením původu „Poulet de Bresse“.

Je proto nezbytné, aby tyto úkony prováděli provozovatelé s nezbytnými dovednostmi, kteří byli navíc v bourání této drůbeže speciálně vyškoleni. To má za cíl zabránit riziku, že bude ohrožena záruka kvality a že na trh bude uveden konečný produkt nesplňující organoleptická kritéria.

Navíc vzhledem k tomu, že při bourání a balení jsou odstraněny identifikační značky (kroužek a plomba), umožňuje provádění těchto úkonů v zeměpisné oblasti, společně s kontrolním systémem zavedeným v rámci dohledu nad jejich prováděním omezit riziko přerušení sledovatelnosti, a tím i nebezpečí podvodu. A konečně provádění úkonu v dané zeměpisné oblasti umožňuje omezit počet úkonů a dobu přepravy, které poškozují kvalitu tohoto obzvlášť křehkého hotového výrobku.

Z toho vyplývá, že veškeré úkony v rámci bourání a balení během produkce kuřat „Poulet de Bresse“, jsou založeny na konkrétních pravidlech a specifických dovednostech. Proto se provádění uvedených úkonů ve vhodných zařízeních nacházejících se v dané zeměpisné oblasti jeví jako zásadní pro:

— zachování kvalitativních vlastností,

— záruku pravosti produktu,

— zajištění pečlivé kontroly jedné z nejčastějších úprav, v nichž je produkt uváděn na trh.

V části „5.5 Hluboké zmrazení kuřat“:

se text:

„Hluboké zmrazení kuřat se provádí nejpozději tři dny po porážce. Kuřata (celá nebo ve stavu vhodném k tepelné úpravě) jsou hluboce zmrazena při průchodu tunelem, v němž se teplota vzduchu na výstupu z výparníku pohybuje mezi –35 °C a –40 °C. […]“

mění takto:

„Hluboké zmrazení kuřat (celých, ve stavu vhodném k tepelné úpravě nebo rozbouraných) se provádí nejpozději tři dny po porážce. Kuřata (celá, ve stavu vhodném k tepelné úpravě nebo rozbouraná) jsou hluboce zmrazena při průchodu tunelem, v němž se teplota vzduchu na výstupu z výparníku pohybuje od –35 °C do –40 °C. […]“

Podmínky pro hluboké zmrazení celých kuřat a kuřat ve stavu vhodném k tepelné úpravě se tak rozšiřují i na části kuřat.

Výraz „doporučené datum spotřeby“ se vypouští a nahrazuje výrazem „datum minimální trvanlivosti“ v souladu se změnami obecných platných předpisů. Doba trvání pro tento údaj zůstává beze změny (12 měsíců).

5.5. Položka „Souvislost“

V souladu s očekáváním Evropské komise se do specifikace doplňuje úvodní věta:

„Drůbež s označením „Volaille de Bresse“/„Poulet de Bresse“/„Poularde de Bresse“/„Chapon de Bresse“ je drůbež specifického plemene Bresse-Gauloise bílé barvy, která je šlechtěna v dané lokalitě a která se vyznačuje pomalým růstem. Toto odolné plemeno, dokonale přizpůsobené klimatickým podmínkám oblasti Bresse, umožňuje optimální využití travnatých výběhů, v nichž je chováno a v nichž si musí samo hledat potravu, v důsledku čehož se u něj vyvíjí silné svalstvo na jemné kostře. Doplňková krmiva s nízkým obsahem bílkovin, avšak s vysokým podílem kukuřice a způsob poslední etapy výkrmu umožnily produkci tučné drůbeže, která tvoří základ věhlasu drůbeže z Bresse.“

Tento dodatek se převádí do jednotného dokumentu.

Ve specifikaci produktu se text:

„Postupy chovu se opírají o tradiční krmný režim založený na tom, že si drůbež sama obstarává krmivo v travnatých výbězích (červy, trávu apod.), které se doplňuje obilovinami a mléčnými výrobky (zředěné mléko, syrovátka, sušené mléko, podmáslí apod.).“

nahrazuje tímto:

„Postupy chovu se opírají o tradiční krmný režim založený na tom, že si drůbež sama obstarává krmivo v travnatých výbězích (červy, trávu apod.), které se doplňuje zrny a mléčnými výrobky (zředěné mléko, syrovátka, sušené mléko, podmáslí apod.).“

Tato změna umožňuje brát v potaz jak obiloviny, tak luskoviny pěstované na zrno, které jsou uvedeny v části týkající se krmení. Tato změna se převádí v totožném znění do jednotného dokumentu.

Položka 5. „Souvislost se zeměpisnou oblastí“ se rovněž mění v následujících bodech:

Následující odstavce se z jednotného dokumentu vypouštějí, protože jsou považovány za bezpředmětné pro prokazování souvislosti mezi zvláštními vlastnostmi produktu a přírodními nebo lidskými faktory zeměpisné oblasti:

„Po uvaření této drůbeže, které předpokládá určitou dovednost, aby se zachovaly její organoleptické vlastnosti, se tato drůbež vyznačuje vysokou masnou užitkovostí, jemností, výraznou chutí a značnou šťavnatostí. Pokud jde o masnou užitkovost, je drůbež „Volaille de Bresse“ pozoruhodně bohatá na výběrové části, např. délku a velikost prsou nebo plnost stehen. Všechny kosti jsou velmi tenké, hlava a krk jsou štíhlé, což znamená, že je podíl nekonzumovatelných částí velmi malý. Drůbež se po vykrvení a oškubání vyznačuje plností masa i tuku. Nemá díky tomu vyčnívající části. Maso je jemné a šťavnaté, díky čemuž bylo na trzích v Paříži přezdíváno jako jemné (moelleux). Maso odpadá samo od kosti a jednotlivé svaly se od sebe oddělují velmi lehce. Svalové vlákno je tak jemné, že jej lze rozpoznat jen velmi těžko. Šlachy a aponeurózy téměř neexistují a lze je jen obtížně odlišit od masa. Kromě podkožního tuku, jehož tloušťka se liší podle míry vykrmení, se tuk vyskytuje i ve svalech. Každé z miniaturních svalových vláken je svým způsobem obaleno jemnou tukovou vrstvou a tento tuk po uvaření dodává masu výjimečnou jemnost. Kuřice je plnější a těžší než kuře a díky vyšší míře vykrmení se vyznačuje specifickou kvalitou chuti. Kapoun je díky kastraci a vyšší délce života, které jsou důležitými faktory pro dlouhodobý a pravidelný průnik tuku do svalové tkáně, vysoce gastronomicky ceněnou drůbeží, jež se uvádí na trh výlučně u příležitosti svátků konce roku. Zkušení degustátoři uznávají, že maso této drůbeže má specifickou vůni, pro niž je vyhledávanou pochoutkou největších labužníků.“

„Délka hřbetu zaručuje kvalitu prsou.“

„Obecní záznamy města Bourg-en-Bresse uvádějí zmínku o drůbeži „Volaille de Bresse“ již v roce 1591; odkazují zejména na kapouny chapons gras. Od 17. století se množí případy, kdy se kapouni a kuřice využívají k placení, a na konci 18. století se vyskytují ve všech smlouvách. Později na šťavnatost masa upozornil gastronom Brillat-Savarin, který v roce 1825 ve svém díle Fyziologie chuti (Physiologie du goût) napsal: „Pokud jde o kuřice, výsadní postavení mají kuřice z Bresse.“

„Rozvoj produkce podpořilo zjednodušení obchodu související s vybudováním železniční tratě Paříž–Lyon–Marseille. Blízkost velké aglomerace, jakou je Lyon, je jistě také nezanedbatelným faktorem rozvoje této produkce.“

„Historicky si každý chovatel vybíral chovné jedince do svého hejna sám. Později, vlivem kolektivizace v této oblasti, vzniklo v roce 1955 chovné středisko. Středisko řídí plemenný výběr, který napomáhá zachování tohoto plemene.“

„Drůbež se po porážce prodává poměrně originálním způsobem, s „límcem“ z peří na horní části krku.“

„Chovatelé věnují zvláštní pozornost drobné drůbeži označované jako volailles fines, k níž patří kapoun, kohoutek narozený na počátku jara a vykastrovaný před 15. červencem, a kuřice, samička starší než kuře, která zatím nezahájila snáškový cyklus. Závěrečný výkrm této drobné drůbeže v klecích trvá delší dobu než v případě kuřat a krmivo má nejčastěji formu kaše. Velká pozornost se této drůbeži věnuje i při porážce a následném pečlivém oškubání, aby nedošlo k poškození kůže.“

„Tuto drůbež, která je hluboce zakořeněna v místní gastronomii, připravují i propagují největší kuchaři ve Francii i ve světě.“

„Velká část této drůbeže se prodává v souvislosti se čtyřmi specifickými soutěžemi s názvem Les glorieuses de Bresse“, z nichž první se uskutečnila v Bourg-en-Bresse dne 23. prosince 1862. Tři další akce se konají týden před Vánocemi v Pont-de-Vaux, Montrevel-en-Bresse a Louhans, kde se shromáždí více než 1 000 zavinutých kusů drůbeže a nejkrásnější z nich posuzuje porota. Chovatelé drůbeže soutěží o nejlepší umístění svých kapounů a kuřic, které se následně prodávají za nejvyšší ceny. Nejlepší kusy bývají ozdobou nejhezčích výkladních skříní a velkých vánočních stolů. Tyto soutěže dokazují hrdost chovatelů na své produkty a jejich silnou vazbu na svou práci.“

„Způsob chovu, péče a výkrm vedou k tomu, že drůbež po uvaření získává pozoruhodné organoleptické vlastnosti. Tradiční postup pevného uvazování drobné drůbeže do tkaniny způsobem roulage napomáhá pronikání tuku do svalů. Ethery, které tuk absorbuje a které se vařením uvolňují, navzájem reagují a vstřebají se do celé hmoty, čímž dodávají drůbeži jemnou vůni.“

Názvy podkapitol se zrušují: 5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti: – Lidské faktory

– Přírodní faktory; 5.2 Specifičnost produktu. 5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Tato vypuštění se provádějí proto, že řada těchto prvků nepřináší žádné další informace, které by byly významné z hlediska prokázání souvislosti nebo údajů týkajících se drůbežího masa po uvaření (jelikož se na ně specifikace nevztahuje). Tato vypuštění umožňují upřednostnit v jednotném dokumentu základní a podstatné prvky souvislosti s původem.

5.6 Položka „Označování“

V položce 8 specifikace produktu se text: „Etiketa uvádí logo CHOP Evropské unie.“ vypouští, protože se od 4. ledna 2016 překrývá s nařízením (EU) č. 1151/2012.

Toto ustanovení se vypouští v položce 3.7 jednotného dokumentu.

V položce 8 specifikace produktu se doplňuje nové ustanovení, které zní: „V případě bourání kuřat se identifikuje každá prodejní jednotka samostatně s cílem umožnit vysledovatelnost až k chovateli (identifikační číslo vydané seskupením).“

Toto ustanovení umožňuje naplánovat a zajistit postupy pro identifikaci kuřat při uvádění na trh, pokud jsou uváděna na trh v rozbouraném stavu.

Tato změna je uvedena v jednotném dokumentu v položce 3.7 „Pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název“.

V jednotném dokumentu se následující text:

„Nepřenosný a nerozpojitelný kroužek s údaji chovatele. Nepřenosná plomba v podobě spony s nápisem „Bresse“. Na tuto plombu se v případě jatek uvádějí údaje o jatkách. Pokud porážku provádí chovatel na své farmě, uvádí se na plombě nápis „Abattage à la ferme“ (porážka na farmě).“

nahrazuje tímto:

„Nerozpojitelný kroužek s údaji chovatele. Plomba v podobě spony s nápisem „Bresse“. Na tuto plombu se v případě jatek uvádějí údaje o jatkách. Pokud porážku provádí chovatel na své farmě, uvádí se na plombě nápis „Abattage à la ferme“ (porážka na farmě).“

Toto zjednodušení je navrženo tak, aby splňovalo požadavky týkající se omezení počtu slov jednotných dokumentů stanovené v článku 6 nařízení (EU) č. 668/2014.

Z jednotného dokumentu se ze stejného důvodu vypouští následující text: „Kroužek i plomba jsou určeny k jednorázovému použití, musí být řádně upevněny, aby nemohlo dojít k jejich porušení“.

5.7 Položka „Jiné“

— Seskupení žadatelů:

Text týkající se složení seskupení žadatelů:

„Složení: Mezioborový výbor pro drůbež z Bresse se skládá z provozovatelů používajících označení původu „Volaille de Bresse“, „Poulet de Bresse“, „Poularde de Bresse“ nebo „Chapon de Bresse“, mezi něž patří subjekty zabývající se plemenným výběrem, líhnutím, chovem a porážkou a další přidružení členové a jsou rozděleni do šesti kolegií:

— kolegium subjektů provádějících plemenný výběr,

— kolegium líhní,

— kolegium chovatelů,

— kolegium chovatelů provádějících porážku,

— kolegium jatek,

— kolegium přidružených členů.“

se mění takto:

„Složení: Mezioborový výbor pro drůbež z Bresse se skládá z provozovatelů používajících označení původu „Volaille de Bresse“, „Poulet de Bresse“, „Poularde de Bresse“ nebo „Chapon de Bresse“, mezi něž patří subjekty zabývající se plemenným výběrem, líhnutím, chovem, porážkou a bouráním masa a další přidružení členové a jsou rozděleni do šesti kolegií:

— kolegium subjektů provádějících plemenný výběr,

— kolegium líhní,

— kolegium chovatelů,

— kolegium chovatelů provádějících porážku,

— kolegium jatek a bouráren,

— kolegium přidružených členů.“

Tato změna umožňuje přidat do seskupení žadatelů i provozovatele provádějící bourání kuřat.

— Vnitrostátní požadavky

Dva hlavní body pro kontrolu se upravují podle vnitrostátních požadavků v souladu s požadovanými změnami:

Následující ustanovení o kontrole umístění provozovatelů:

„Umístění provozovatelů (subjekty provádějící plemenný výběr, líhně, chovatelé, jatka) Struktury pro provádění plemenného výběru (budovy pro chov v halách), líhnutí (líhně) a pro chov v zeměpisné oblasti chráněného označení původu“

se mění takto:

„Umístění provozovatelů:

Struktury pro provádění plemenného výběru (budovy pro chov v halách), líhnutí (líhně), pro chov, porážku a bourání v zeměpisné oblasti chráněného označení původu“

Následující ustanovení o kontrole umístění provozovatelů:

— Minimální doba chovu kuřat:

text

„– u kuřat,

— ≥ 10 dnů poslední etapy výkrmu,

— ≥ 110 dnů chovu.“

se mění takto:

„– u kuřat,

— ≥ 10 dnů poslední etapy výkrmu,

— ≥ 108 dnů chovu.“

Tato změna se provádí za účelem opravy chyby, která vede k nejednotnosti této části věnované hlavním kontrolovaným bodům a popisné části, která uvádí jako minimální dobu chovu 108 dní.

K vnitrostátním požadavkům se v důsledku požadovaných změn přidávají dva hlavní body pro kontrolu:

— Složení krmiva podávaného od 36. dne: doplňuje se následující ustanovení o kontrole: „Obiloviny, jakož i mléko a vedlejší produkty z mléka v tekuté nebo sušené podobě“ se mění takto: „Obiloviny, které lze produkovat v kombinaci s luskovinami pěstovanými na zrno (což je povoleno, pokud při osevu převládá podíl obilovin), jakož i mléko a vedlejší produkty z mléka v tekuté nebo sušené podobě“:

— U bourání se doplňuje následující ustanovení o kontrole: „Bourání je povoleno pouze u kuřat. Poražená drůbež musí mít vysokou výtěžnost masa s rovnoměrnou protučnělostí; končetiny musí být bez zlomenin. Vzhled částí získaných při bourání musí odpovídat kritériím obchodní úpravy CHOP (podle dotyčné části); kůže musí být čistá, bez brk, trhlin, podlitin nebo abnormálního zbarvení“

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Volaille de Bresse“ / „Poulet de Bresse“ / „Poularde de Bresse“ / „Chapon de Bresse“

EU č.: PDO-FR-0145-AM03 - 6.12.2019

CHOP (X) CHZO ( )

1. Název

„Volaille de Bresse“ / „Poulet de Bresse“ / „Poularde de Bresse“ / „Chapon de Bresse“

2. Členský stát nebo třetí země

Francie

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1. Druh produktu:

Třída 1.1: Čerstvé maso (a droby)

3.2. Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Drůbež s označením „Volaille de Bresse“ / „Poulet de Bresse“ / „Poularde de Bresse“ / „Chapon de Bresse“ náleží k rodu Gallus a k plemeni Bresse-Gauloise bílé barvy. Zvířata se v dospělosti vyznačují typickými vnějšími vlastnostmi.

Kuře „Poulet de Bresse“ v částečně vykuchaném stavu váží minimálně 1,3 kg (1 kg ve stavu vhodném k tepelné úpravě). Kuřice „Poularde de Bresse“ v částečně vykuchaném stavu váží minimálně 1,8 kg (1,5 kg ve stavu vhodném k tepelné úpravě). Kuřata i kuřice mohou být podle zvyklostí vázány tkaninou (roulage) nebo provázkem (bridage). Kapoun „Chapon de Bresse“ v částečně vykuchaném stavu váží minimálně 3,0 kg. Kapoun je uváděn na trh mezi 1. listopadem a 31. lednem. Kapoun musí být svázán způsobem roulage za použití tkaniny přírodního původu (len, konopí, bavlna) a způsobem bridage tak, že je tělo drůbeže zcela ovinuté s výjimkou krku, jehož horní třetina zůstává opeřená. Poražená drůbež má vysokou výtěžnost masa a dobře vyvinuté maso na prsou; kůže je čistá, bez brk, trhlin, podlitin nebo abnormálního zbarvení. Drůbež je natolik vykrmená, že páteřní kost není viditelná. Přirozený tvar hrudní kosti není změněn. Končetiny jsou bez zlomenin. Límec z peří ponechaný na horní třetině krku je čistý. Běháky jsou zbaveny veškerých nečistot. Drůbež je uváděna na trh jako částečně vykuchaná. Uvádění na trh ve stavu vhodném k tepelné úpravě je možné pouze u kuřat a kuřic a pouze v případě, že končetiny nebyly, s výjimkou prstů, odstraněny. Uvádění na trh v rozbouraném stavu je možné pouze u kuřat. Uvádění na trh v hluboce zmrazeném stavu je možné pouze u kuřat (ve stavu vhodném k tepelné úpravě nebo jako části získané při bourání).

Drůbež, která byla svázána způsobem roulage nebo bridage, může být uváděna na trh takto svázaná či nikoli. Prodávaná drůbež má podlouhlý tvar. Křídla i nohy jsou zatlačeny do trupu a nevyčnívají. Svalovina musí být pevná, tvrdá a musí si uchovávat tvar.

3.3. Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Ke krmení drůbeže se povolují pouze:

— obiloviny pocházející výlučně ze zeměpisné oblasti chráněného označení původu,

— rostlinné produkty, vedlejší produkty a doplňková krmiva netransgenního původu.

V počáteční etapě, která trvá maximálně 35 dní, tvoří minimálně 50 % krmné dávky obiloviny, jež lze doplnit rostlinnými krmivy, mléčnými výrobky, vitamíny a minerály.

V průběhu tzv. období růstu se drůbež chová v travnatém výběhu. Převážnou část krmiva tedy představují zdroje získané ve výběhu (tráva, hmyz, drobní měkkýši apod.), které jsou doplněny mlékem a produkty z mléka a obilovinami: kukuřicí, pohankou, pšenicí, žitem, ovsem, tritikále a ječmenem. Tyto obiloviny lze produkovat v kombinaci s luskovinami pěstovanými na zrno (vikev, hrách, hrachor, bob obecný, vlčí bob, čočka), pokud při osevu převládá podíl obilovin. Minimálně 40 % krmné dávky tvoří kukuřice. Mezi 36. a 84. dnem chovu se jako doplněk ke krmivu z místních zdrojů mohou přidávat bílkoviny, minerály a vitamíny.

Obsah bílkovin v denní krmné dávce nesmí přesáhnout 15 %.

Etapa výkrmu trvá u kuřat minimálně deset dní, u kuřic tři týdny a u kapounů čtyři týdny. Drůbež je v této etapě chována v dřevěných klecích na tmavém, tichém a vzdušném místě. Krmná dávka drůbeže je stejná jako v etapě růstu, lze však přidat rýži.

Závěrem lze uvést, že krmivo drůbeže (výběh a obiloviny) pochází z téměř 90 % ze zeměpisné oblasti.

3.4. Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

V zeměpisné oblasti dochází k výběru, rozmnožování a líhnutí, jakož i k chovu, porážce a bourání drůbeže.

3.5. Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Úprava drůbeže (dočišťování po oškubání a čištění peří ponechaného na krku), její balení a v případě kuřat i bourání a hloubkové zmrazení se uskutečňují v zeměpisné oblasti v těchto obchodních úpravách:

— částečně vykuchaná drůbež (effilée),

— drůbež svázaná způsobem roulée a bridée. Tento způsob, který je u kapounů povinný, představuje tradiční úpravu drůbeže „Volaille de Bresse“. Úvaz se provádí tkaninou rostlinného původu (len, bavlna nebo konopí), je pevně stažený a ručně zašitý (minimálně 15 až 20 stehů podle toho, zda se jedná o kuře, kuřici nebo kapouna),

— ve stavu vhodném k tepelné úpravě (pouze u kuřat a kuřic). Končetiny se, s výjimkou prstů, zachovávají,

— rozbouraná nebo hluboce zmrazená (pouze u kuřat).

Povinnost realizovat tyto etapy v zeměpisné oblasti je odůvodněna velmi specifickým a tradičním know-how. Nejlepším příkladem jsou techniky roulage a bridage. Tato technika se používá především u příležitosti svátků konce roku a umožňuje lepší pronikání tuku do svalů, což umožňuje organoleptickým vlastnostem produktu lépe vyniknout. Chovatelé drůbeže s označením „Volaille de Bresse“ tyto postupy uchovali, i když je k jejich realizaci zapotřebí značného času i úsilí. I obchodní úpravy drůbeže ve stavu vhodném k tepelné úpravě a hluboce zmrazené jsou v případě CHOP „Volaille de Bresse“ velmi specifické, protože se neodstraňují končetiny, s výjimkou prstů.

Zvláštní pozornost je navíc třeba věnovat velmi jemné kůži drůbeže „Volaille de Bresse“, aby se při škubání, ohýbání nebo balení nepoškodila. Je proto zapotřebí v maximální možné míře omezit manipulaci s drůbeží, která by mohla vést k poškození kůže (trhliny, podlitiny nebo abnormální zbarvení jsou důvodem k vyřazení drůbeže).

Realizace v zeměpisné oblasti je nevyhnutelná, protože tyto úkony se provádějí souběžně se zařazováním drůbeže do CHOP. Až při realizaci této poslední etapy týkající se zařazování může být drůbež uváděna na trh s označením CHOP. Na základě tohoto zařazení jsou přiděleny identifikační značky, zejména plomby (a pečetě v případě kuřic a kapounů), které usnadňují identifikaci produktů a zaručují také jejich vysledovatelnost.

3.6. Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Drůbež „Volaille de Bresse“ / „Poulet de Bresse“ / „Poularde de Bresse“ / „Chapon de Bresse“ vcelku se označuje současně kroužkem chovatele, plombou jatek, zvláštní etiketou a v případě kuřic a kapounů i identifikační pečetí.

Etiketa se při zařazování drůbeže do chráněného označení původu před jejich odesláním umístí na hřbet drůbeže v částečně vykuchaném stavu nebo na hruď drůbeže, která se prodává ve stavu vhodném k tepelné úpravě.

Na nerozpojitelném kroužku jsou uvedeny údaje chovatele. Plomba má podobu spony s nápisem „Bresse“. Na tuto plombu se v případě jatek uvádějí údaje o jatkách. Pokud porážku provádí chovatel na své farmě, uvádí se na plombě nápis „Abattage à la ferme“ (porážka na farmě).

Identifikační pečetě kapounů a kuřic mají formu pečetě s nápisem „Poularde de Bresse roulée“ nebo „Poularde de Bresse“ nebo „Chapon de Bresse“ a jsou opatřeny i nápisem „Chráněné označení původu“.

Kroužek upevňuje chovatel na levý běhák dříve, než drůbež opustí farmu. Plomba se umisťuje na spodní část krku při zařazení drůbeže do chráněného označení původu před jejím odesláním. Pečetě se umisťují na spodní část krku a upevňují se plombami.

V případě bourání kuřat určených k prodeji spotřebitelům se identifikuje každá prodejní jednotka samostatně s cílem umožnit vysledovatelnost až k chovateli (identifikační číslo vydané ODG – orgánem pro ochranu a řízení).

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast chráněného označení původu „Volaille de Bresse“ / „Poulet de Bresse“ / „Poularde de Bresse“ / „Chapon de Bresse“ se rozkládá na území následujících obcí:

departement Ain: částečně: Abergement-Clémenciat (L'), Ceyzériat, Châtillon-sur-Chalaronne, Coligny, Courmangoux, Dompierre-sur-Chalaronne, Dompierre-sur-Veyle, Druillat, Jasseron, Meillonnas, Saint-Didier-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Martin-du-Mont, Salavre, Tossiat, Val-Revermont,Verjon; úplně: Arbigny, Asnières-sur-Saône, Attignat, Bâgé-Dommartin, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Bey, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Boz, Buellas, Certines, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Condeissiat, Confrançon, Cormoranche-sur-Saône, Cormoz, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Crottet, Cruzilles-lès-Mépillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Domsure, Etrez, Feillens, Foissiat, Garnerans, Gorrevod, Grièges, Illiat, Jayat, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Manziat, Marboz, Marsonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Ozan, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Replonges, Reyssouze, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Bénigne, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Laurent-sur-Saône, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Sermoyer, Servas, Servignat, Sulignat, Thoissey, Tranclière (La), Vandeins, Vernoux, Vescours, Vésines, Villemotier, Viriat, Vonnas.

V departementu Jura: částečně: Annoire, Asnans-Beauvoisin, Augéa, Balanod, Beaufort, Bois-de-Gand, Césancey, Chaînée-des-Coupis, Chassagne (La), Chaumergy, Chaussin, Chaux-en-Bresse (La), Cousance, Cuisia, Desnes, Digna, Essards-Taignevaux (Les), Foulenay, Francheville, Gevingey, Longwy-sur-le-Doubs, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Orbagna, Petit-Noir, Ruffey-sur-Seille, Rye, Saint-Amour, Saint-Jean-d'Etreux, Sainte-Agnès, Trois-Châteaux (Les), Val-Sonnette, Vincelles, Vincent-Froideville. úplně: Bletterans, Chapelle-Voland, Chêne-Sec, Chilly-le-Vignoble, Commenailles, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Fontainebrux, Frébuans, Hays (Les), Larnaud, Nance, Neublans-Abergement, Relans, Repôts (Les), Trenal, Villevieux.

V departementu Saône-et-Loire: částečně: Chalon-sur-Saône, Champagnat, Charette-Varennes, Cuiseaux, Fretterans, Joudes, Lays-sur-le-Doubs, Longepierre, Navilly, Tournus. úplně: Abergement-de-Cuisery (L'), Abergement-Sainte-Colombe (L'), Allériot, Authumes, Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Beauvernois, Bellevesvre, Bey, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Saint-Sauveur (La), Chapelle-Thècle (La), Châtenoy-en-Bresse, Chaux (La), Ciel, Condal, Cuisery, Damerey, Dampierre-en-Bresse, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Epervans, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenard, Frontenaud, Genête (La), Guerfand, Huilly-sur-Seille, Jouvençon, Juif, Lacrost, Lans, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montcoy, Montjay, Montpont-en-Bresse, Montret, Mouthier-en-Bresse, Ormes, Oslon, Ouroux-sur-Saône, Pierre-de-Bresse, Planois (Le), Pontoux, Préty, Racineuse (La), Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Saint-Bonnet-en-Bresse, Saint-Christophe-en-Bresse, Saint-Didier-en-Bresse, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Germain-du-Plain, Saint-Marcel, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-en-Bresse, Saint-Maurice-en-Rivière, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Sainte-Croix, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Sermesse, Serrigny-en-Bresse, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Torpes, Toutenant, Tronchy, Truchère (La), Varennes-Saint-Sauveur, Verdun-sur-le-Doubs, Vérissey, Verjux, Villegaudin, Vincelles.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí

Drůbež s označením „Volaille de Bresse“ / „Poulet de Bresse“ / „Poularde de Bresse“ / „Chapon de Bresse“ je drůbež specifického plemene Bresse-Gauloise bílé barvy, která je šlechtěna v dané lokalitě a která se vyznačuje pomalým růstem.

Toto odolné plemeno dokonale přizpůsobené klimatickým podmínkám oblasti Bresse umožňuje optimální využití travnatých výběhů, v nichž je chováno a v nichž si musí samo hledat potravu, v důsledku čehož se u něj vyvíjí silné svalstvo na jemné kostře.

Doplňková krmiva s nízkým obsahem bílkovin, ale s vysokým podílem kukuřice a způsob poslední etapy výkrmu umožnily produkci tučné drůbeže, která tvoří základ věhlasu drůbeže z Bresse.

K produkci „Volaille de Bresse“ dochází v mírně kopcovité nížině s háji, která vznikla periglaciální geologickou činností, v jejímž důsledku jsou v oblasti velmi jílovité a nepropustné půdy. Podnebí je vlhké.

Kukuřice, která se v Bresse objevila na začátku 17. století, hrála ústřední úlohu v zemědělském systému této oblasti jakožto krmivo pro drůbež. Během staletí se rozvinulo tradiční smíšené hospodářství založené na pěstování travních porostů a obilovin a na chovu drůbeže a dobytka, které se zachovalo dodnes.

Místní plemeno, které jako jediné může získat chráněné označení původu, je velmi odolné a velmi dobře přizpůsobené prostředí i vlhkým půdám v Bresse.

Postupy chovu se opírají o tradiční krmný režim založený na tom, že si drůbež sama obstarává krmivo v travnatých výbězích (červy, trávu apod.), které se doplňuje zrny a mléčnými výrobky (zředěné mléko, syrovátka, sušené mléko, podmáslí apod.). Závěrečný výkrm probíhá v klecích, tzv. épinettes, v tichém a tmavém prostředí, aby se zajistil dostatečný klid zvířat.

Poražená drůbež je upravována způsobem typickým pro Bresse, kdy jsou běháky a křídla pevně přitlačena k trupu (u kapounů povinné). Drůbež je následně zavinuta do pevné tkaniny přírodního původu, která je pevně ručně utažena a zašita jemnou nití od středu směrem k hlavě i k biskupu tak, aby byl celý kus drůbeže zavinutý, s výjimkou krku, na jehož horní třetině je ponecháno peří.

Drůbež má po rozbalení typický tvar válce, z něhož vyčnívá jen hlava a krk.

Zvířata se vyznačují štíhlou kostrou a strukturou kůže, která dokládá dobrý potenciál tvorby masa a tuku.

Drůbež „Volaille de Bresse“ je kvalifikována jako typ „volaille grasse“: prodloužená a extrémně štíhlá drůbež, což dokládá její potenciál pro výkrm. Lze ji snadno odlišit od typu „poulet de grain“, který je mnohem větší, zavalitější, s méně anemickými znaky.

Smíšené hospodářství v Bresse přímo reagující na charakteristiky přírodního prostředí, zejména na jeho příznivé podmínky pro pěstování travních porostů a kukuřice, které vyžadují vlhké podnebí a půdu dobře zásobenou vodou, je hlavním faktorem, který stojí u zrodu chovu drůbeže v Bresse. Kukuřice, doplňující ostatní obiloviny, umožnila díky svým výživovým hodnotám produkci výkrmové drůbeže, která stojí za dobrou pověstí označení „Volaille de Bresse“.

Chovatelé dokázali zachovat čistotu plemene, aby mohli pokračovat v rozvoji drůbeže „Volaille de Bresse“. Odolnost tohoto plemene mu umožnila přežít v náročném prostředí, kde se částečně živí místními volně žijícími živočichy, které doplňuje krmivo pocházející z dané zeměpisné oblasti (kukuřice, mléko) podávané chovateli během chovu a výkrmu.

Chov je tedy založený na silné tradici, která snoubí krmný režim s velmi nízkým obsahem bílkovin, specifické postupy výkrmu a vyšší jatečný věk, díky němuž zvířata dosahují úplné fyzické zralosti.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c299632c-5d77-4297-8f9a-2122d1b942ea

(1) Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.