Doporučení pro stanovisko Rady v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2006-2009 /* SEK/2007/0187 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 13.2.2007 SEK(2007) 187 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2006-2009 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA souvislosti Pakt o stabilitě a růstu, který vstoupil v platnost dne 1. července 1998, je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst. Reforma z roku 2005 sice na jedné straně potvrdila, že pakt je užitečný pro upevňování fiskální disciplíny, ale na druhé straně se snažila posílit jeho účinnost a hospodářské základy a zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, ukládá členským státům, aby předkládaly Radě a Komisi konvergenční programy nebo programy stability i jejich každoroční aktualizace (členské státy, které již přijaly jednotnou měnu, předkládají (aktualizované) programy stability a členské státy, které jednotnou měnu dosud nepřijaly, předkládají (aktualizované) konvergenční programy). První program stability Řecka byl předložen v červnu 2000. V souladu s výše uvedeným nařízením k němu Rada na základě doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem vydala dne 12.února 2001 své stanovisko. Podle téhož postupu Komise hodnotí aktualizované programy stability a konvergenční programy, výše uvedený výbor se k nim vyjadřuje a Rada je může přezkoumat. Východiska pro hodnocení aktualizovaného programu Komise prostudovala nejnovější aktualizaci programu stability Řecka předloženou dne 18. prosince 2006 a přijala doporučení pro stanovisko Rady k této aktualizaci (viz hlavní body hodnocení v rámečku). Aby bylo jasné, za jakých okolností se nový program stability vyhodnocuje, jsou v následujících odstavcích shrnuty: 1. hospodářské a rozpočtové výsledky za posledních deset let 2. pozice státu podle opravné části Paktu o stabilitě a růstu (postup při nadměrném schodku) 3. nejnovější vyhodnocení pozice státu podle preventivní části Paktu o stabilitě a růstu (shrnutí stanoviska Rady k předchozí aktualizaci programu stability) a 4. vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí. Hospodářské a rozpočtové výsledky za poslední období Řecko zaznamenává rychlý hospodářský růst a dohání rozdíly mezi životní úrovní v rámci EU 25[2]. Řecko se potýká s vysokou inflací, která vznikla v důsledku vysokého potenciálního růstu a strukturálních problémů (nepružnost trhu s výrobky). Přesto, že v určitých odvětvích chybí pracovní síla, nepružnost pracovního trhu brání aktuálnímu přesměrování pracovní síly a v důsledku toho zůstává nezaměstnanost na vysoké úrovni. Tato skutečnost naznačuje, že důvodem je špatné propojení mezi nabídkou pracovních dovedností a poptávkou společností, ačkoliv účast na pracovním trhu je podle norem EU nízká, zejména pokud jde o ženy. Přestože růst produktivity práce je přiměřený, náklady na jednotku pracovní síly se zvyšují rychleji než je tomu v případě hlavních obchodních partnerů Řecka v rámci eurozóny, což v důsledku zhoršuje konkurenceschopnost země. Řecko tak zaznamenává vysoké schodky obchodní bilance, které jsou pouze částečně kompenzovány přebytky v oblasti služeb. Schodek zahraničního obchodu je z velké části důsledkem schodku ve veřejném sektoru. Řecko tradičně zaznamenalo schodek vyšší než 3 % HDP. Země vykazuje vysoké zadlužení a také čelí rizikům v podobě rostoucích nákladů na systém veřejného zdravotnictví a dalších stávajících výdajů. Tento stav veřejných výdajů je znepokojující nejen z důvodu, že zahraniční půjčky nesměřují do výrobních investic, ale také proto, že půjčky závisí na věrohodnosti a udržitelnosti veřejných financí. Postup při nadměrném schodku Řecka Dne 5. července 2004 Rada přijala v souladu s čl. 104 odst. 6 rozhodnutí o nadměrném schodku Řecka. Rada zároveň vyslovila doporučení podle čl. 104 odst. 7, v němž upřesnila, že nadměrný schodek musí být napraven do roku 2006. Dne 18. ledna 2005 Rada podle čl. 104 odst. 8 rozhodla, že Řecko nepřijalo účinná opatření v návaznosti na toto doporučení a podle čl. 104 odst. 9 Rada rozhodla, že vyzve Řecko, aby přijalo opatření ke snížení schodku, která jsou nezbytná k nápravě této situace. Podle této výzvy musí být nadměrný schodek napraven do roku 2006. Dne 6. dubna 2005 přijala Komise sdělení určené Radě o opatřeních řeckých orgánů přijatých v návaznosti na výzvu Rady, a to s ohledem na aktualizaci programu stability z března 2005 předloženou jako součást opatření v návaznosti na výzvu Rady. Sdělení se ukončuje s tím, že k tehdy dostupným informacím přijala řecká vláda rozhodnutí, která byly v souladu s výzvou Rady, aby již nebylo třeba učinit žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku. Na svém zasedání dne 12. dubna 2005 Rada toto hodnocení potvrdila. Hodnocení obsažené ve stanovisku Rady k předchozímu programu Dne 14. března 2006 Rada přijala stanovisko k předchozí aktualizaci programu stability na období 2005-2008. Rada „ vítá (uvítala) dosud vynaložené úsilí a také skutečnost, že vláda si jako prioritu stanovila trvalé snižování schodku“. Rada poznamenala, že celkově je program v souladu s cílem odstranit nadměrný schodek do roku 2006, pokud bude plně prováděna plánovaná úprava a podle toho, jaké účinky na plánované schodky budou mít možné další statistické opravy rozpočtových údajů. S ohledem na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 9 ze dne 17. února 2005 Rada Řecko vyzvala, aby: „i) provedlo nezbytná opatření trvalé povahy směřující k odstranění nadměrného schodku nejpozději do roku 2006; ii) dále pokračovalo ve snižování strukturálního schodku směrem ke střednědobému cíli stanovenému v programu, pomocí využití hospodářsky příznivého období ke snížení primárních výdajů; iii) zvýšilo úsilí ohledně identifikace a kontroly faktorů jiných, než jsou čisté úvěry, které ovlivňují míru zadlužení s cílem zajistit, že míra zadlužení se dostatečně snižuje a blíží se uspokojivým tempem k referenční hodnotě; iv) kontrolovalo veřejné výdaje na důchody, důsledně provádělo schválené důchodové reformy a další strukturální reformy usilující o zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí; v) dále zlepšovalo shromažďování a zpracování údajů o veřejných financích, zejména prostřednictvím posílení mechanismu, který zajišťuje okamžité a správné údaje o rozpočtu, zejména o sociálním zabezpečení“. Vyhodnocení národního programu reforem z října 2006 provedené Komisí Zpráva o provádění národního programu reforem Řecka, která se předkládá v rámci obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, byla doručena v říjnu 2006. Národní program reforem Řecka uvádí jako hlavní problémy: fiskální konsolidaci; výzkum, vývoj a inovaci; modernizaci veřejné správy; aktivní politiky trhu s pracovní silou a reformy vzdělávání a odborné přípravy. Komise ve svém hodnocení tohoto programu (přijatém jako součást její výroční zprávy o pokroku z prosince 2006[3]) konstatovala, že Řecko dosahuje při provádění svého národního programu reforem omezeného pokroku. V makroekonomické oblasti Řecko postupuje poměrně silně, zatímco mikro-ekonomický pokrok a pokrok v oblasti zaměstnanosti je stále nedostatečný. Co se týká správy, je třeba zlepšit koordinaci a posílit vlastnictví na úrovních správy. Rámeček: Hlavní body hodnocení Podle požadavků čl. 5 odst. 1 (pro programy stability) a čl. 9 odst. 1 (pro konvergenční programy) nařízení Rady (ES) č. 1466/97 se hodnocení týká následujících bodů: zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, reálné; střednědobého rozpočtového cíle členského státu a vhodnosti postupu úprav vedoucího k dosažení tohoto cíle; zda opatření, která byla navržena a/nebo přijata za účelem dodržení plánovaného postupu úprav, umožní dosažení střednědobého rozpočtového cíle během daného cyklu; při hodnocení postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle se posuzuje, zda se v období s dobrými hospodářskými výsledky vynakládá větší úsilí, zatímco v době horších hospodářských výsledků může být toto úsilí nižší, u členských států, které přijaly euro nebo jsou zapojeny do ERM II, se rovněž hodnotí, zda meziročně zlepšují saldo očištěné o cyklické vlivy, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, o 0,5 % HDP, aby se jim podařilo dosáhnout jejich střednědobého rozpočtového cíle; při vymezování postupu úprav vedoucího k dosažení střednědobého rozpočtového cíle (v případě členských států, které tohoto cíle dosud nedosáhly) nebo při povolování dočasné odchylky od tohoto cíle (v případě členských států, které ho již dosáhly) se hodnotí provádění hlavních strukturálních reforem, které mají dlouhodobý úsporný účinek (včetně toho, že zvyšují potenciální růst), a proto mají skutečný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (za podmínky, že je přiměřený bezpečný odstup od referenční hodnoty 3 % HDP a že se do konce programového období očekává návrat ke střednědobému rozpočtovému cíli), zvláštní pozornost se přitom věnuje důchodovým reformám, včetně zavedení systému sestávajícího z několika pilířů, včetně povinného, plně financovaného pilíře; zda je hospodářská politika členského státu v souladu s hlavními směry hospodářské politiky. Reálnost makroekonomických předpokladů uvedených v programu se hodnotí s ohledem na předpověď útvarů Komise z podzimu 2006, používá se také společně dohodnutá metodika pro odhad potenciálního výstupu a salda očištěného od cyklických vlivů. Soulad s hlavními směry hospodářské politiky se hodnotí podle hlavních směrů hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které jsou součástí integrovaných hlavních směrů na období 2005 až 2008. Při hodnocení se rovněž posuzuje: vývoj míry zadluženosti a perspektiva dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jimž by se měla podle zprávy Rady ze dne 20. března 2005 „Zlepšení provádění Paktu o stabilitě a růstu“ věnovat „dostatečná pozornost při dohledu nad rozpočtovými pozicemi“. Přístup k hodnocení dlouhodobé udržitelnosti[4] je popsán ve sdělení Komise ze dne 12. října 2006; míra začlenění do národního programu reforem, který členský stát předložil v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Rada ve složení pro hospodářství a finance uvedla ve své průvodní poznámce k hlavním směrům hospodářské politiky na období 2005 až 2008 zaslané Evropské radě dne 7. června 2005, že národní programy reforem by měly být v souladu s programy stability a konvergenčními programy; dodržování kodexu chování[5], který mimo jiné předepisuje společnou strukturu a stanoví soubor tabulek údajů o programech stability a konvergenčních programech. | - Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2006-2009 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[6], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 5. Dne [27. února 2007] přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Řecka na období 2006-2009[7]. 6. Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že by reálný růst HDP měl být poměrně stálý ve výši přibližně 4 % za rok. Na základě posouzení informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že scénář je založen na značně opatrných předpokladech růstu pro období 2006 a 2007, ale na příznivých předpokladech poté, co se ukáže, že plánovaný vývoj růstu se zvedá. Projekce inflace uvedené v programu se zdají být pro závěrečná léta programového období spíše nízké. 7. Celkový schodek veřejných financí za rok 2006 se podle prognózy útvarů Komise v roce 2006 a podle nové aktualizace a plně v souladu s cílem stanoveným v předcházející aktualizaci programu stability odhaduje na 2,6 % HDP. Celkové výdaje dosáhly cíle stanoveného v rozpočtu na rok 2006. Zatímco hlavní kategorie výdajů obecně dosáhly cílů, snížení sociálních transferů jiných než naturální sociální transfery vykompenzovalo překročení veřejných investic ve výši 0,5 % HDP. Celkové příjmy byly lehce vyšší, než se očekávalo. Jednorázová opatření byla částečně nahrazena trvalými opatřeními provedenými v půlce roku, konkrétně zvýšeními spotřebitelských daní na pohonné hmoty a cigarety a zvýšení daní za služby mobilních operátorů. Příjmy pocházející z těchto trvalých opatření vykompenzovaly snížení jednorázových příjmů z hodnoty 0,6 % HDP stanovené v rozpočtu na rok 2006 na 0,4 % HDP. 8. Rozpočtová strategie použitá v programu usiluje o nápravu nadměrného schodku v roce 2006. Schodek veřejných financí by se měl v průběhu programového období stále snižovat a v roce 2009 dosáhnout hodnoty 1,2 % HDP. Snížení schodku o 0,5 procentního HDP v letech 2006 až 2009 je rozptýleno téměř rovnoměrně mezi zvýšení příjmů a snížení výdajů. Co se týká příjmů, očekává se, že celkové příjmy se zvýší o 0,75 procentního bodu HDP, zejména v důsledku nepřímých daní a sociálních příspěvků. Pokud jde o výdaje, předpokládá se, že celkové výdaje se ve stejném období sníží o 0,75 procentního HDP, z čehož 0,5 procentního bodu odpovídá nižším úrokovým platbám. V důsledku toho se předpokládá, že snížení primárních výdajů bude omezeno pouze na 0,25 procentních bodů. Předpokládá se, že sociální transfery se zvýší o 0,5 procentního bodu, což bude více než vykompenzováno sníženími dosahujícími 0,75 procentního bodu v jiných kategoriích výdajů, zejména v kolektivní spotřebě. Primární přebytek by se tak během programového období zvýšil o přibližně 1 procentní bod a do roku 2009 by dosáhl 3 % HDP. Přestože v porovnání s předcházejícím programem zůstaly cíle rozpočtu pro roky 2006 – 2008 téměř nezměněny a se stejným makroekonomickým scénářem, stávající aktualizace v roce 2006 je významnější, protože výsledný schodek za rok 2005 (5,2 % HDP) je vyšší, než se předpokládalo v aktualizaci z prosince 2005 (4,3 % HDP). 9. Strukturální saldo (tedy saldo očištěné o cyklické vlivy bez jednorázových a dalších dočasných opatření) vypočítané podle společně dohodnuté metodiky by se mělo zlepšit ze schodku ve výši 3,5 % HDP v roce 2006 na přebytek 1,75 % na konci programového období (2009). Stejně jako v předcházející aktualizaci programu stability je střednědobým cílem stavu rozpočtu uvedeným v programu strukturálně vyrovnaný či přebytkový rozpočet, o jehož dosažení program neusiluje v rámci programového období. Jelikož je střednědobý cíl náročnější než minimální orientační cíl (odhadovaný strukturální schodek kolem 1,5 % HDP), jeho dosažením by měl být splněn cíl v podobě zajištění bezpečného odstupu od výskytu nadměrného schodku. Střednědobý cíl programu zapadá do rozsahu stanoveného v Paktu o stabilitě a růstu pro eurozónu a členské státy ERM II a v kodexu chování a odpovídajícím způsobem odráží dlouhodobou míru zadlužení a průměrný růst potenciální produkce. 10. Rizika zatěžující rozpočtové odhady se v programu až do roku 2007 jeví jako víceméně vyrovnané, avšak následně by rozpočtové výsledky mohly být horší, než se v programu předpokládá. Konkrétně pro roky 2008 a 2009 program neuvádí dostatečné informace o předpokládaných opatřeních a vychází z hospodářsky příznivého makroekonomického scénáře. Jak se ukázalo v minulosti a to i přestože za poslední dva roky nebyly zaznamenány žádné propady, nelze během programového období vyloučit rizika v podobě překročení výdajů, může však dojít k poklesu příjmů, pokud by se oznamovaná opatření určená k zamezení úniku daní ukázala jako neúčinná. 11. S ohledem na toto hodnocení rizik je stav rozpočtu v rámci programu slučitelný s nápravou nadměrného schodku podle doporučení Rady do roku 2006. Navíc se nezdá, že je při běžných makroekonomických výkyvech během programového období zajištěn bezpečný odstup od překročení 3 % referenční hodnoty schodku HDP. V letech následujících po nápravě nadměrného schodku se očekává, že Řecko bude nadále zažívat příznivé období. S ohledem na toto hodnocení by tempo úpravy, pokud jde o střednědobý cíl stanovený programem, mělo být zrychleno, a to zejména po roce 2007, aby odpovídalo Paktu o stabilitě a růstu, který stanoví jako orientační cíl roční zlepšení strukturálního salda v eurozóně a v členských státech systému ERM II na 0,5 % HDP a zároveň stanoví, že by v hospodářsky příznivém období náprava měla být větší a naopak v hospodářsky nepříznivém období menší. 12. Odhaduje se, že hrubé veřejné zadlužení dosáhlo v roce 2006 výše 104% HDP, což je mnohem více než referenční hodnota stanovená Smlouvou ve výši 60 % HDP. Program předpokládá, že míra zadlužení během programového období poklesne o téměř 13 procentních bodů HDP, zatímco úpravy tokových veličin jsou počínaje rokem 2007 velmi slabé. Vývoj míry zadlužení po roce 2007 bude pravděpodobně méně příznivý, než se předpokládá v programu, a to vzhledem k příznivým odhadům růstu a rizikům souvisejícím s výše uvedenými cíli schodku. Nicméně s ohledem na toto hodnocení rizik se zdá, že míra zadlužení bude během programového období dostatečně klesat směrem k referenční hodnotě. 13. Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet v Řecku je nejistý, protože nejsou k dispozici dlouhodobé odhady výdajů na důchody, překročí však pravděpodobně průměr EU; podle posledních dostupných informací z aktualizovaného programu stability Řecka z roku 2002 se z dlouhodobého hlediska předpokládá značné zvýšení výdajů na důchody coby podíl HDP. Navzdory zlepšení oproti roku 2005 představuje původní stav rozpočtu značné riziko pro dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a to i tehdy, nebude-li se brát dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet v úvahu. Stávající míra hrubé zadluženosti významně přesahuje referenční hodnotu stanovenou Smlouvou a její snížení vyžaduje v dlouhodobém horizontu dosažení vysokých primárních přebytků. Konsolidace veřejných financí, tak jak se plánuje, společně s naléhavými reformními opatřeními zaměřenými tak, aby zohlednily významné zvýšení výdajů souvisejících s věkem, by přispěla ke snížení rizik dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Celkově se zdá, že udržitelnost veřejných financí Řecka je vystavena vysokému riziku. Dostupnost dlouhodobých odhadů výdajů na důchody by zlepšilo posouzení dlouhodobé udržitelnosti rozpočtu. 14. Program stability neobsahuje kvalitativní hodnocení celkového dopadu zprávy o provádění národního programu reforem z října 2006 v rámci střednědobé fiskální strategie. Kromě toho program stability neposkytuje systematické informace o přímých rozpočtových nákladech nebo úsporách v důsledku reforem předpokládaných v národním programu reforem a kromě roku 2007 jeho rozpočtové výhledy výslovně nezohledňují dopady akcí stanovených v národním programu reforem na veřejné finance. Nicméně opatření v oblasti veřejných financí, která předpokládá program stability, se jeví být v souladu s opatřeními plánovanými v rámci národního programu reforem. Zdá se, že konkrétně většina opatření a akcí plánovaných v roce 2007 ve zprávě o provádění národního programu reforem byla zařazena do zákona o rozpočtu na rok 2007, a to přestože tato opatření postrádají podrobnější popis a jejich provádění vyvolává pochybnosti ohledně rozpočtových dopadů. 15. Rozpočtová strategie v programu je vcelku v souladu s hlavními směry hospodářské politiky obsaženými v integrovaných pokynech pro období 2005 – 2008. 16. Pokud jde o požadavky na poskytování údajů vyplývající z kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje veškeré povinné údaje a většinu nepovinných údajů[8]. Celkový závěr je ten, že po významné fiskální konsolidaci a s ohledem na prognózy silného růstu je program v souladu s nápravou nadměrného schodku do roku 2006 a předpokládá docílení pokroku při plnění střednědobého cíle, který však do konce programového období nebude dosažen. Vzhledem k tomu, že na období po roce 2007 neuvádí program konkrétní opatření, je konsolidace, která také závisí na významném poklesu zatížení v podobě úroků, vystavena určitému riziku. Vzhledem k výše uvedenému hodnocení se Řecko vyzývá aby: i) zvážilo hospodářsky příznivé období a po napravení nadměrného schodku posílilo postup na cestě směrem k dosažení střednědobého cíle a přiměřeně snížilo míru veřejného zadlužení k HDP. ii) nadále pracovalo na zlepšení rozpočtového procesu tím, že zvýši jeho transparentnost, vymezí svou rozpočtovou strategii v dlouhodobější perspektivě a účinně uplatnilo mechanismy sledování a kontroly zejména primárních výdajů; iii) s ohledem na vysokou míru zadlužení a předpokládané zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí dosažením střednědobého cíle, kontrolou veřejných výdajů na důchody a zdravotní péči a rozhodným prováděním stanovených reforem a co nejdříve předložit dlouhodobé odhady výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálný HDP (změna v %) | SP pros. 2006 | 3,7 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | KOM list. 2006 | 3,7 | 3,8 | 3,7 | 3,7 | neuvedeno | SP pros. 2005 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 | neuvedeno | Inflace podle HISC (%) | SP pros. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | KOM list. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | neuvedeno | SP pros. 2005 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 | neuvedeno | Mezera výstupu (% potenciálního HDP). | SP pros. 20061 | 0,9 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | KOM list. 20065 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,8 | neuvedeno | SP pros. 20051 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 | neuvedeno | Saldo veřejných financí (% HDP) | SP pros. 2006 | -5,2 | -2,6 | -2,4 | -1,8 | -1,2 | KOM list. 2006 | -5,2 | -2,6 | -2,6 | -2,4 | neuvedeno | SP pros. 2005 | -4,3 | -2,6 | -2,3 | -1,7 | neuvedeno | Primární saldo (% HDP) | SP pros. 2006 | -0,4 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | KOM list. 2006 | -0,4 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | neuvedeno | SP pros. 2005 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 | neuvedeno | Saldo očištěné o cyklické vlivy (% HDP) | SP pros. 20061 | -5,6 | -3,0 | -2,8 | -2,3 | -1,8 | KOM list. 2006 | -5,9 | -3,3 | -3,3 | -3,1 | neuvedeno | SP pros. 20051 | -4,8 | -3,1 | -2,8 | -2,4 | neuvedeno | Strukturální saldo2 (% HDP) | SP pros. 20063 | -5,6 | -3,4 | -2,8 | -2,3 | -1,8 | KOM list. 20064 | -5,9 | -3,7 | -3,3 | -3,1 | neuvedeno | SP pros. 2005 | -4,8 | -3,7 | -2,8 | -2,4 | neuvedeno | Hrubý vládní dluh (% HDP) | SP pros. 2006 | 107,5 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | KOM list. 2006 | 107,5 | 104,8 | 101,0 | 96,4 | neuvedeno | SP pros. 2005 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 | neuvedeno | Poznámky: 1 Výpočet útvarů Komise na základě údajů z programu. 2 Saldo očištěné o cyklické vlivy (stejně jako v předchozích řádcích) bez jednorázových a jiných dočasných opatření. 3Jednorázová a jiná dočasná opatření z programu (0,4% HDP v roce 2006) 4Jednorázová a jiná dočasná opatření z prognózy útvarů Komise z podzimu 2006 (0,4% HDP v roce 2006; 5Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2005–2008 ve výši 3,7%, 3,8% a 3,6% a 3,5%. Zdroj: Program stability (PS); hospodářská prognóza útvarů Komise z podzimu 2006 (KOM); výpočty útvarů Komise. | [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na internetové adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Dne 22. září řecké orgány předaly Eurostatu nové údaje o HDP za období 1995 – 2005, které vykazují značnou úpravu úrovní HDP. Tato úprava byla provedena v rámci běžného procesu hodnocení shody s postupy Eurostatu ohledně statistických údajů. Aktualizace programu stability (a zákona o rozpočtu na rok 2007) však nezohledňuje upravené údaje o HDP. Vzhledem k významu a složitosti úpravy, kterou Eurostat stále plně prověřuje, použila Komise ve svém hodnocení aktualizovaného programu řadu údajů o HDP, které této úpravě předcházely. [3] Sdělení Komise pro jarní zasedání Evropské rady „Provádění obnovené lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost – Rok výsledků“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [4] Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v EU“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 a dokument generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti Evropské komise (2006) „Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí v Evropské unii“, European Economy č. 4/2006. [5] „Upřesnění provádění Paktu o stabilitě a růstu a pokynů k formě a obsahu stabilizačních a konvergenčních programů“, které podpořila Rada ve složení pro hospodářství a finance dne 11. října 2005. [6] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [7] Aktualizace byla předložena dva týdny před termínem stanoveným v kodexu chování na 1. prosince. [8] Konkrétně chybí údaje o celkových veřejných výdajích podle účelu a o dlouhodobé udržitelnosti a příspěvcích k potenciálnímu růstu HDP.