Ačkoli nespadají do oblasti působnosti tohoto akčního plánu, budou zohledněny také příslušné bezpečnostní a obranné iniciativy členských států, zejména Strategický kompas, koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany (CARD), stálá strukturovaná spolupráce (PESCO) a pakt pro civilní SBOP. V příslušných případech bude rovněž zohledněna spolupráce mezi EU a NATO, včetně oblasti interoperability. Útvary Komise budou i nadále úzce spolupracovat s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a Evropskou obrannou agenturou (EDA), jejichž příslušné činnosti budou zohledněny při snaze o synergie a vzájemném obohacování.

Inovace v těchto oblastech často pocházejí od začínajících podniků, malých a středních podniků a výzkumných a technologických organizací. Je-li to možné, měl by být evropský obranný průmysl schopen čerpat z výsledků výzkumu civilního průmyslu EU, aby se zabránilo nákladnému zdvojování výzkumu.

Produkty spin-in: V mnoha případech je stále obtížnější stanovit jasnou hranici mezi výzkumem pro civilní a obranné účely, zejména v případě základní technologie (nízké úrovně technologické připravenosti). Civilní využití technologií jsou stále levnější, a to vlivem globalizace znalostí, jejich zpřístupnění širší veřejnosti a všeobecným přístupem k údajům. Mnoho nově vznikajících a digitálních technologií současně nabízí značný potenciál pro odvětví obrany, včetně umělé inteligence (UI), mikroelektroniky, datových cloudových infrastruktur a robotiky.

Tyto výdaje řeší veřejnou potřebu větší bezpečnosti a představují dlouhodobou investici do udržitelného technologického rozvoje, hospodářské odolnosti a růstu. Několik evropských společností světové úrovně vděčí za svou pozici produktům spin-off evropského obranného výzkumu, od technologie vláken až po civilní letadla nebo dokonce konzervované potraviny. Podobně mnoho inovací poprvé využitých ve vesmíru, například digitální zobrazovací senzory, inzulinové pumpy nebo bezdrátové náhlavní soupravy (headsety), výrazně uspělo v civilních oborech. Údaje z vesmíru a služby generované systémy Galileo, EGNOS a Copernicus nacházejí využití v mnoha oblastech v rámci EU i mimo ni, což přináší podstatné zisky z hlediska hospodářského blahobytu a kvality života obecně.

Produkty spin-off: Zvýšené investice do obrany musí také představovat přínos pro hospodářství jako celek při plném respektování omezení, která jsou odvětví obrany vlastní (např. role vnitrostátních orgánů při řízení poptávky, nakládání s informacemi nebo zvláštní pravidla pro práva duševního vlastnictví). Zvyšování povědomí veřejnosti o podstatném multiplikačním účinku výdajů EU na bezpečnost, obranu a vesmír ve výzkumu a vývoji rovněž přispívá k upevnění veřejné podpory těchto iniciativ.

Synergie: V náročném mezinárodním prostředí, kde si EU potřebuje zachovat svůj technologický náskok a podporovat svou průmyslovou základnu, významně zvyšuje víceletý finanční rámec EU na období 2021–2027 (VFR) investice do technologií pro obranné nebo související civilní účely, jako jsou bezpečnost, mobilita, zdraví, správa informací, kybernetika a vesmír. Příslušné programy VFR doplňkově pokrývají výzkum, vývoj, demonstrační činnost, prototypy a zavádění (zadávání zakázek na inovativní produkty a služby).

·prosazovat, aby unijní financování výzkumu a vývoje, a to i v oblasti obrany a vesmíru, mělo také vedlejší hospodářské a technologické přínosy pro evropské občany v civilní oblasti (produkty odštěpení technologií (spin-off), dále jen „produkty spin-off“),

Tento příklad názorně dokládá, co měla předsedkyně von der Leyenová na mysli, když pověřila svou Komisi, aby „se zasazovala o vzájemné obohacování civilního, obranného a kosmického průmyslu“ a „zaměřila se na zlepšení důležité vazby mezi vesmírem a obranou a bezpečností“. Za tímto účelem byl v březnu 2020 v rámci průmyslové strategie pro Evropu představen „akční plán týkající se součinnosti mezi odvětvími civilních, obranných a vesmírných technologií, a to i na úrovni programů, technologií, inovací a začínajících podniků“, který Rada uvítala.

V rámci VFR na období 2021–2027 zvýší EU investice do technologií pro civilní, obranné a kosmické aplikace prostřednictvím: a) výzkumu, vývoje a zavádění programů, jako je Horizont Evropa, program Digitální Evropa, Nástroj pro propojení Evropy, Fond pro vnitřní bezpečnost, Evropský obranný fond a kosmický program; b) zadávání veřejných zakázek na inovativní meziodvětvová technologická řešení.

Opatření 1: Do konce roku 2021 představí Komise návrh na posílení pokrokového a včasného určení potřeb a řešení v oblasti vnitřní bezpečnosti a prosazování práva, a to posílením přístupů založených na schopnostech napříč bezpečnostními odvětvími, které budou stavět na osvědčených postupech z odvětví obrany a kosmického odvětví.

EU má dobré předpoklady k tomu, aby podpořila přístup založený na schopnostech v celém bezpečnostním odvětví. Posílení přístupu založeného na schopnostech v agenturách EU může například pomoci strukturovat potřeby uživatelů, identifikovat zranitelná místa, řešit nedostatky ve schopnostech, definovat technologické plány a možnosti výzkumu, zajistit úspěšný přechod od výzkumu a vývoje do praxe a vytvořit příležitosti pro společné zadávání veřejných zakázek. Zohledněny budou také možné synergie s civilním krizovým řízením.

Evropský obranný fond a jeho předchozí programy se opírají o přístup založený na schopnostech, zejména s přihlédnutím ke stávajícím nástrojům a procesům stanovování priorit EU v oblasti obrany, které podporují rozhodování na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. To pomáhá posílit sbližování mezi obranným plánováním členských států a poskytuje odkazy na soudržnější rozvoj obranných schopností Evropy.

Jedním ze způsobů, jak tyto výzvy řešit, je podpora přístupu založeného na schopnostech. Přístup založený na schopnostech se vyznačuje dvěma klíčovými prvky: uživatelé nejprve určí, jaké schopnosti potřebují, a poté vyjádří svůj záměr zadávat zakázky na výrobky, které, jakmile budou vyvinuty, požadované schopnosti nabídnou. Tento přístup se ukázal jako užitečný v kosmickém odvětví a odvětví obrany, neboť umožňuje jasné politické řízení, mentalitu zaměřenou do budoucna, dlouhodobé plánování, mezioborový přístup zahrnující všechny zúčastněné strany a synchronizaci různých procesů.

Za účelem dalšího porozumění propojení těchto a dalších civilních odvětví bude Komise pokračovat v konzultacích se všemi příslušnými zúčastněnými stranami. Zejména se pokusí řešit výzvy, kterým čelí evropské malé a střední podniky, začínající podniky, výzkumné a technologické organizace a akademická obec, které jim brání hrát aktivnější roli: mezi ně patří vysoké nároky na bezpečnost, zvýšení tržního podílu, přístup k financování (finanční prostředky, soukromé investice), přístup na trhy třetích zemí, přístup k testovacím infrastrukturám a nedostatečné snižování rizika investic do výzkumu.

Kosmický, obranný a bezpečnostní průmysl jsou pro Evropu strategické. Digitální strategie EU přijatá v únoru 2020 zdůraznila význam vedoucího postavení EU v oblasti digitálních technologií a kybernetické bezpečnosti a nastínila bezprecedentní úroveň investic do digitální transformace EU v příštích sedmi letech. Evropská rada v říjnu 2020 zdůraznila, že dosažení strategické autonomie při zachování otevřené ekonomiky je jedním z klíčových cílů Unie, a vyzvala k rozvoji autonomie EU v kosmickém odvětví a integrovanější průmyslové základy obrany. V červenci 2020 byla ve strategii bezpečnostní unie EU zdůrazněna potřeba dalšího posílení výzkumu a inovací v oblasti bezpečnosti; tento akční plán by mohl sloužit k této potřebě a podpořit bezpečnostní průmysl EU nejmodernějšími, inovativními řešeními, které vycházejí ze vzájemného obohacování a účinné součinnosti mezi civilním, obranným a kosmickým průmyslem. Zelená dohoda pro Evropu udává tón ambiciózního přechodu k transformativní společnosti, která bude vyžadovat rozsáhlý výzkum a inovace v oblasti technologií a sociální transformace a povede k průlomům v mnoha odvětvích.

Výzkumné a technologické organizace by mohly hrát v podpoře malých a středních podniků důležitou roli, protože mohou přinášet inovativní nápady a přístupy. Takové inovace mají potenciál formovat stávající sítě a vytvářet nové interakce mezi obrannými institucemi, průmyslem a výzkumnými a technologickými organizacemi. Možnost zapojit malé a střední podniky a výzkumné a technologické organizace v rámci Unie bude klíčová, aby byla zajištěna potřebná rozmanitost, pokud jde o inovace a specializaci.

Až na několik výjimek je úroveň účasti začínajících podniků, malých a středních podniků a výzkumných a technologických organizací na obranných trzích a na bezpečnostním trhu stále nízká. Vzhledem k potenciálu těchto typů organizací je třeba usnadnit vytváření příležitostí v odvětví obrany pro produkty spin-in pocházející z civilního průmyslu. Za tímto účelem (by) malé a střední podniky a začínající podniky v celé Unii:

Opatření 2: Do konce roku 2021 a s ohledem na pracovní programy pro rok 2022 Komise dále posílí svůj vnitřní proces, aby podpořila synergie mezi kosmickým, obranným a souvisejícím civilním průmyslem, a to zlepšením koordinace programů a nástrojů EU a zavedením opatření k usnadnění přístupu k financování.

·Synergie mezi programem Horizont Evropa a dalšími přímo řízenými programy VFR (pokud to příslušné právní základy umožňují), které nabízejí široké spektrum strategického využití pákového efektu, a to prostřednictvím možnosti kombinovat finanční zdroje. U programů v rámci sdíleného řízení (např. EFRR) lze uvažovat také o převodu finančních prostředků (dobrovolné převody mezi fondy nebo nástroji spravovanými přímo či nepřímo a mechanismus pečetí excelence).

Na základě výsledků práce prováděné v rámci technologických plánů se Komise může rozhodnout spustit stěžejní projekty s přihlédnutím k jejich pravděpodobnému dopadu na technologickou suverenitu a vedoucí postavení EU, zdroje jejich financování a jejich správu (viz oddíl 8 níže).

S využitím technologických plánů bude Komise stavět na určených klíčových technologiích a a) bude řešit všechny příslušné nástroje financování, politické potřeby a přístup k finančním příležitostem s cílem vytvořit synergie mezi opatřeními EU; b) zaměří se na širší technologické a socioekonomické potřeby s cílem podpořit vzájemné obohacování; c) bude sdružovat všechny příslušné zúčastněné strany, včetně vlády, průmyslu, akademické obce a občanské společnosti.

Ve svých politických pokynech z roku 2019 předsedkyně von der Leyenová zdůraznila, že „není příliš pozdě na to, abychom dosáhli technologické suverenity v některých rozhodujících technologických oblastech“. Průmyslová strategie EU pro rok 2020 stanovila: „Strategická autonomie Evropy spočívá ve snížení závislosti na jiných částech světa, pokud jde o věci, které nejvíce potřebujeme: kritické suroviny a technologie, potraviny, infrastruktura, bezpečnost a jiné strategické oblasti. Poskytují rovněž evropskému průmyslu příležitost rozvíjet své vlastní trhy, výrobky a služby, které zvyšují jeho konkurenceschopnost.“ EU proto podpoří rozvoj klíčových technologií, které jsou pro Evropu strategicky důležité.

·podporovat zřízení evropských center pro digitální inovace, jak to předpokládá průmyslová strategie EU, která mohou působit jako jednotná kontaktní místa, kde společnosti budou mít přístup k testování technologií a kde budou moci předvádět inovativní řešení pro civilní, bezpečnostní a kosmické trhy,

Komise bude usilovat o posílení vzájemného obohacování a součinnosti mezi kybernetickou prací v civilní, obranné a kosmické oblasti, a to s ohledem na snížení zranitelnosti a tvorbu efektivity.

Inovační inkubátor schopný vyvíjet a urychlovat technologie v oblasti inovací dvojího užití by se mohl stát klíčovým přínosem a oživit inovace a vytváření průlomových technologií dotčených tří průmyslových odvětví a zlepšit vzájemné obohacování s ostatními ekosystémy. Tento inovační inkubátor může mít podobu virtuální sítě založené na úzké spolupráci Komise s radou ERI a agenturou EDA. Může například: i) sledovat úspěšné výsledky příslušného výzkumu financovaného EU a navrhnout je pro následné financování nebo uživatelské využití; ii) podporovat nové technologie se zvláštním zaměřením na inovace dvojího užití pocházející od začínajících podniků, malých a středních podniků a výzkumných a technologických organizací a iii) propojit a doplnit odvětvové iniciativy, jako je Evropské centrum pro bezpečnost, které provozuje Europol.

Inovace jsou jádrem evropského úsilí vést digitální transformaci a posílit konkurenceschopnost. Nápady a technologie mohou vznikat ve velkých společnostech, začínajících podnicích, výzkumných a technologických organizacích a malých a středních podnicích, a to v jakémkoli ekosystému a mohou mít obecný dopad na schopnosti. V rámci usnadnění vzájemného obohacování mezi civilním, kosmickým a obranným průmyslem (produkty spin-in a spin-off) bude pozornost věnována současné roztříštěností inovačního prostředí civilní obrany. Tento proces může dále posílit inovace a vést k evropskému hospodářskému růstu, dále rozvíjet jednotný trh a zlepšit bezpečnost evropských občanů.

Opatření 5: Do konce roku 2022 předloží Komise v úzké spolupráci s dalšími klíčovými zúčastněnými stranami plán na podporu využívání stávajících hybridních civilních/obranných norem a rozvoje nových.

Může být nutné přijmout opatření k vypracování hybridních technologických norem a osvědčených postupů použitelných v civilním odvětví (např. v oblasti vymáhání práva) a odvětví obrany. To může zahrnovat definování a harmonizaci norem, společně dohodnutých testovacích protokolů, osvědčených postupů a kodexů chování EU za účelem snížení nákladů, zvýšení interoperability, zlepšení potenciálu pro synergie a zvýšení srozumitelnosti. EU může nejlépe sloužit svým zájmům tím, že se ujme vedení při vývoji norem na mezinárodní úrovni (např. v oblasti kybernetické bezpečnosti), přičemž zohlední hodnoty a priority EU (např. právní předpisy EU o ochraně údajů).

·zajistí synergie mezi obrannými a civilními investicemi do kybernetických, cloudových, procesorových a kvantových technologií,

·v zájmu lepší reakce na dnešní bezpečnostní výzvy bude usilovat o posílení přijetí významných investic do transevropské zabezpečené komunikační infrastruktury (TESTA). Infrastruktura TESTA umožňuje bezpečné připojení v rámci EU (včetně videokonferencí) mezi orgány EU a agenturami EU, jakož i vnitrostátními orgány v oblasti obrany a bezpečnosti,

·v souvislosti se strategií Evropské unie pro námořní bezpečnost bude dále podporovat spolupráci mezi agenturami, které mají civilní a obranné pracovní složky (tj. FRONTEX, EMSA – Evropská agentura pro námořní bezpečnost, EFCA – Evropská agentura pro kontrolu rybolovu) a podporovat provádění koordinovaného programu civilně-vojenské námořní bezpečnosti. Spolupráce v oblasti civilní obrany je součástí základních zásad akčního plánu strategie Evropské unie pro námořní bezpečnost, který zahrnuje opatření na posílení propojení a výměny informací mezi civilními a vojenskými orgány prostřednictvím námořního společného prostředí pro sdílení informací (CISE); podpory rámce pro civilní a vojenské odvětví stavby lodí a posílení civilně-vojenské spolupráce v oblasti námořních pátracích a záchranných operací.

Na základě předběžné analýzy a na základě iniciativ financovaných z nástrojů EU Komise navíc spouští tři stěžejní projekty:

·Dronové technologie EU. Cílem tohoto stěžejního projektu bude posílit konkurenceschopnost průmyslu EU v této kritické technologické oblasti. Bude identifikovat oblasti vzájemného obohacování, aby obranné projekty měly prospěch z inovativního vývoje vycházejícího z malých a středních podniků působících v oblasti civilních dronů a aby civilní letectví mělo prospěch z vývoje v oblasti obrany. Zejména se bude zabývat samotným bezpilotním letadlem a vývojem technologických stavebních bloků potřebných pro další automatizaci provozu dronů. Stěžejní projekt bude součástí celkové ambice, která bude dále stanovena ve „strategii EU pro drony 2.0“, která je plánována na rok 2022, jako způsob, jak umožnit a urychlit další vývoj a využití této technologie v Evropě, a tím posílit technologickou suverenitu.

·Kosmický globální zabezpečený komunikační systém EU. Tento stěžejní projekt si klade za cíl poskytnout přístup k vysokorychlostnímu připojení prostřednictvím kosmické infrastruktury na více oběžných drahách, včetně satelitů na nízké oběžné dráze Země, a doplnit Galileo/EGNOS a Copernicus jako třetí satelitní systém EU. Integrací technologií kvantového šifrování zajistí vysoce zabezpečené připojení a komunikaci pro vládní a komerční služby (např. lepší propojení klíčové infrastruktury, podpora krizového řízení, dohledu a potenciální širokopásmové aplikace pro masový trh). Umožní přístup k vysokorychlostnímu připojení pro všechny v Evropě a poskytne odolný systém připojení, který umožní Evropě zůstat ve spojení, ať se stane cokoli, včetně rozsáhlých kybernetických útoků po internetu. V konečném důsledku tak ve středu konkrétních partnerství, například s Afrikou, vnikne geostrategická infrastruktura.

·Strategie EU pro řízení kosmického provozu (STM). Tento stěžejní projekt vypracuje normy a pravidla strategie pro řízení vesmírného provozu, které jsou nezbytné k tomu, aby se zabránilo kolizím, jež mohou být výsledkem šíření satelitů a kosmického smetí a které by mohly vést ke katastrofickým událostem pro majetek EU ve vesmíru. Tato strategie rovněž zabrání riziku, aby se normy mimo EU staly standardem, protože tato závislost by měla negativní dopad na evropské úsilí o dosažení technologické suverenity. Tento stěžejní projekt by měl rovněž přispět k budování mezinárodního přístupu k řízení vesmírného provozu.

Každý ze stěžejních projektů by díky své velikosti nebo dopadu a potenciálním výhodám pro technologickou suverenitu Evropy a širší společnost mohl přinést zásadní změny. Za účelem dalšího rozvoje každého projektu bude Komise nadále analyzovat případy použití, technické vlastnosti, které klíčové technologie se mají používat, náklady a možné nástroje financování, struktury řízení a inovativní nápady (týkající se technologie nebo trhu) od malých a středních podniků, začínajících podniků a výzkumných a technologických organizací. Na tomto základě rozhodne Komise o možných následných krocích pro každý projekt, včetně případných legislativních návrhů.

Technologické plány pro některé kritické technologie uvedené v oddíle 5 by také mohly vést k budoucím stěžejním projektům.

Komise zahajuje intenzivnější dialog a vývojové práce na třech stěžejních projektech, které mohou přinést zásadní změny. Po odpovídající analýze a konzultacích se zúčastněnými stranami rozhodne Komise o možných následných krocích, případně včetně legislativních návrhů. Opatření 9: „Dronové technologie EU“. Opatření 10: „Kosmický globální zabezpečený komunikační systém EU“. Opatření 11: „Řízení kosmického provozu“.

9. Konkrétní kroky

Komise bude v úzké spolupráci s Evropským parlamentem a Radou dohlížet na provádění tohoto akčního plánu. Zvláštní pozornost bude věnovat účinnějšímu a efektivnějšímu provádění politických priorit (tematické politiky a politiky podporující obecnou konkurenceschopnost, jakož i výzkum a inovace) při současném zajištění maximální soudržnosti a součinnosti mezi programy a nástroji EU.

S cílem dlouhodobě podporovat vzájemné obohacování mezi civilním, obranným a kosmickým průmyslem bude Komise sledovat konkrétní pokrok každého z 11 uvedených opatření a každé dva roky předloží zprávu o pokroku. Harmonogram provádění každého opatření bude v souladu s plánováním příslušných nástrojů EU.