Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. dubna 2007 o tematické strategii pro udržitelné využívání přírodních zdrojů (2006/2210 (INI))



Úřední věstník 074 E , 20/03/2008 S. 0660 - 0669



P6_TA(2007)0154 Tematická strategie pro udržitelné využívání přírodních zdrojů Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. dubna 2007 o tematické strategii pro udržitelné využívání přírodních zdrojů (2006/2210 (INI)) Evropský parlament, - s ohledem na sdělení Komise "K tematické strategii pro udržitelné využívání přírodních zdrojů" (KOM(2003)0572), - s ohledem na sdělení Komise "Tematická strategie pro udržitelné využívání přírodních zdrojů" (KOM(2005)0670), - s ohledem na Hodnocení strategie udržitelného rozvoje EU - aktualizovaná strategie [1], - s ohledem na Úmluvu o biologické rozmanitosti přijatou v Riu de Janeiru v roce 1992, - s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí [2], - s ohledem na články 2 a 6 Smlouvy o ES, podle nichž musí být požadavek chránit životní prostředí začleněn do různých sektorů politiky Společenství, aby se podpořil ekologicky udržitelný rozvoj hospodářských činností, - s ohledem na článek 174 Smlouvy o ES, - s ohledem na šestý akční program Společenství pro životní prostředí [3], - s ohledem na sdělení Komise "Podpora trvale udržitelného využívání zdrojů: Tematická strategie pro předcházení vzniku odpadů a jejich recyklaci" (KOM(2005)0666), - s ohledem na své usnesení ze dne 5. července 2005 o sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě "Podpora technologií pro udržitelný rozvoj: Akční plán Evropské unie pro ekologické technologie" [4], - s ohledem na článek 45 jednacího řádu, - s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0054/2007), A. vzhledem k tomu, že v následujících desetiletích budou mít demografické změny za následek ještě větší tlak na podnebí, přírodní zdroje a biologickou rozmanitost, a vzhledem k tomu, že k tomuto vývoji dochází také v důsledku rozdílů v prosperitě mezi průmyslově vyspělým světem a rozvojovými zeměmi, B. vzhledem k tomu, že udržitelný hospodářský rozvoj spojený se spravedlivým sdílením prospěchu plynoucího z přírodních zdrojů a přístupem ke zdrojům a trhům je nezbytný ke zmírnění chudoby a ke zlepšení životních podmínek lidí, C. vzhledem k tomu, že v důsledku rychlého nárůstu světové populace bude v roce 2010 na Zemi žít o 400 milionů obyvatel více; vzhledem k tomu, že ve světě, kde neustále roste vzájemná závislost, není možné pokračovat ve stávající produkci a spotřebě; vzhledem k tomu, že na celém světě je vážně ohroženo 15500 živočišných a rostlinných druhů; vzhledem k tomu, že v posledních desetiletích byly vážně zasaženy téměř všechny ekosystémy a všechny druhy, a vzhledem k tomu, že sladká voda je také hodnotným zdrojem a je v ohrožení; vzhledem k tomu, že celosvětový nedostatek vody ohrožuje lidské životy a udržitelný rozvoj a v konečném důsledku také mír a bezpečnost, D. vzhledem k tomu, že celosvětově je v současné době průměrná ekologická stopa [5] 2, 2 hektaru na osobu, přestože by neměla překročit hodnotu 1, 8 hektaru, aby zůstala v mezích biologické kapacity Země; vzhledem k tomu, že na celém světě lidstvo spotřebuje ročně o 25 % více, než planeta Země vyprodukuje, jinými slovy, planeta Země potřebuje rok a tři měsíce, aby vyprodukovala to, co jsme spotřebovali za pouhý rok (2003) (Zpráva o ekologii Světového fondu na ochranu přírody 2006), E. vzhledem k tomu, že podle Hodnocení ekosystémů na přelomu tisíciletí, které vypracovala OSN, byly od začátku 60. let poškozeny 2/3 všech ekosystémů, a vzhledem k tomu, že poptávka po přírodních zdrojích stoupla za totéž období o 70 %, F. vzhledem k tomu, že podle Evropské agentury pro životní prostředí překročila ekologická stopa Evropy svou biologickou kapacitu v roce 1960 a dnes je dvakrát větší než biologická kapacita Evropy; vzhledem k tomu, že tento stav je neslučitelný s vyváženým udržitelným rozvojem, G. vzhledem k tomu, že všeobecnému úsilí o vytvoření rámce pro udržitelné využívání přírodních zdrojů vážně brání skutečnost, že přírodnímu kapitálu, zejména službám ekosystému, dosud není připisována žádná hodnota, H. vzhledem k tomu, že je třeba, aby obchodní zájmy a zájmy životního prostředí nebyly v rozporu; avšak vzhledem k tomu, že udržitelná hospodářská prosperita bude v budoucnosti možná pouze v tržním systému, ve kterém budou plně ohodnoceny všechny formy kapitálu, včetně přírodního kapitálu, a škody na lidském zdraví a životním prostředí budou v plné výši zahrnuty do cen výrobků, I. vzhledem k tomu, že hospodářský růst v rozvojových zemích bude nadále zvyšovat tlak na životní prostředí, J. vzhledem k tomu, že pokrok v oblasti know-how a technologií je zásadní pro udržení rovnováhy mezi hospodářským růstem na straně jedné a sociální a ekologickou udržitelností na straně druhé, K. vzhledem k tomu, že podle článku 6 Smlouvy, který byl podpořen Cardiffským procesem, musí být požadavky ochrany životního prostředí začleněny do formulování a provádění politiky EU, L. vzhledem k tomu, že vzájemná doplňkovost různých mezinárodních fór odpovědných za udržitelný rozvoj je malá a koordinace mezi nimi nedostatečná (Úmluva o biologické rozmanitosti, Kjótský protokol, Úmluva o boji proti desertifikaci atd.), a navíc neexistují nástroje k prosazení těchto úmluv v celosvětovém měřítku, M. vzhledem k tomu, že strategie EU pro růst a zaměstnanost [6] schválená na jarní vrcholné schůzce v roce 2005 jednoznačně upřednostňuje udržitelnější využití přírodních zdrojů a vyzývá EU, aby stála v čele hnutí za udržitelnější spotřebu a produkci v celosvětovém hospodářství, N. s ohledem na hlavní zásady udržitelného rozvoje přijaté Evropskou radou ve dnech 15. a 16. června 2006, které by měly tvořit základ pro udržitelný rozvoj, a zejména na ty, které se vztahují ke kvalitě života a solidaritě mezi generacemi a v rámci generací, O. vzhledem k tomu, že Komise ve svém sdělení o hodnocení strategie udržitelného rozvoje v EU - akční platforma (KOM(2005)0658) uvádí, že: - EU a členské státy musí nadále investovat do výzkumu a technologií, aby nalezly nové hospodárné způsoby výroby a spotřeby šetrné ke zdrojům, - EU se musí stát světovým vedoucím představitelem v oblasti ekologicky účinných a energeticky úsporných technologií, aby snížila svou závislost na přírodních zdrojích, - EU musí zajistit, aby Země byla schopna nabídnout příznivé podmínky pro život v celé jeho rozmanitosti, musí respektovat meze přírodních zdrojů planety a zajistit vysokou úroveň ochrany a zlepšování kvality životního prostředí, - do roku 2012 musí 12 % spotřebované energie v členských státech pocházet z obnovitelných zdrojů, - do roku 2010 musí 21 % spotřebované elektřiny v členských státech pocházet z obnovitelných zdrojů, P. vzhledem k tomu, že v červnu 2006 Evropská rada v aktualizované strategii pro udržitelný rozvoj mimo jiné požadovala: - doplnění evropské strategie pro udržitelné využívání přírodních zdrojů několika cíli a opatřeními na úrovni EU, - zlepšení účinnosti zdrojů za účelem snížení celkového využití neobnovitelných přírodních zdrojů a s tím souvisejícího dopadu využívání surovin na životní prostředí, a to využíváním obnovitelných přírodních zdrojů v míře, která nepřekračuje jejich schopnost obnovy, Q. vzhledem k tomu, že se v šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí: - zavádí program, jehož cíle jsou v souladu s klíčovými prioritami Společenství, zejména s oblastmi, jako jsou klimatické změny, příroda a biologická rozmanitost, životní prostředí, veřejné zdraví a kvalita života, přírodní zdroje a odpady, - požaduje, aby se podporovaly změny v systémech podpor, které mají výrazně negativní dopad na životní prostředí a nejsou slučitelné s udržitelným rozvojem, - uvádí, že tématické strategie musí zahrnovat příslušné kvalitativní a kvantitativní cíle a časové harmonogramy v oblasti životního prostředí, - a mimo jiné výslovně žádá o přezkoumání účinnosti opatření vycházejících z politik a dopadu dotací vztahujících se k přírodním zdrojům a odpadům, a také o stanovení cílů a záměrů, pokud jde o účinnost zdrojů a snížení využívání zdrojů, včetně oddělení hospodářského růstu od negativního dopadu na životní prostředí, R. vzhledem k tomu, že se v příloze k tematické strategii uvádí, že: - pokud bude dosaženo ročního zlepšení produktivity zdrojů o 3% a zároveň růstu hospodářství o 3 %, využívání zdrojů bude víceméně stabilní, - pokud nedojde zároveň k jiným změnám, stabilizace využívání materiálů nebude dostatečná k omezení dopadů na životní prostředí v celém hospodářství a k oddělení hospodářského růstu od negativního dopadu na životní prostředí, S. vzhledem k tomu, že Evropský parlament ve svém usnesení k tématu "Jak zvítězit v boji proti celosvětové změně klimatu [7]" ze dne 16. listopadu 2005 uvádí, že rozvinuté země mají výrazně omezit tvorbu emisí, tj. snížit jejich objem o 30 % do roku 2020 a o 60-80 % do roku 2050, T. vzhledem k tomu, že zemědělství využívá 50 % veškeré půdy a spotřebuje 30 % veškeré vody a 20 % veškerého paliva, U. vzhledem k tomu, že doprava je nejrychleji rostoucím odvětvím koncového použití a je odpovědná za 40 % veškeré celosvětové spotřeby energie a přibližně 40-80 % veškerého znečištění vzduchu a 20 % veškerých emisí CO2 v Evropě, V. vzhledem k tomu, že lepší porozumění tomu, jak fungují přírodní systémy, otevře nové možnosti pro systémy výroby a spotřeby šetrné k životnímu prostředí; vzhledem k tomu, že již existuje více než 2000 patentovaných technologií inspirovaných přírodou ("biomimikry"), W. vzhledem k tomu, že jedním z rozvojových cílů tisíciletí, které byly přijaty Organizací spojených národů v roce 2000, bylo zajistit do roku 2015 udržitelné životní prostředí začleněním udržitelného rozvoje do národních politik a programů, zastavit ztrátu přírodních zdrojů a snížit počet lidí, kteří nemají přístup k bezpečné pitné vodě, na polovinu; vzhledem k tomu, že se do roku 2020 musí výrazně zlepšit životní podmínky nejméně 140 milionů obyvatel chudinských čtvrtí, X. vzhledem k tomu, že každý rok umírá přibližně 5 až 6 milionů lidí, zejména dětí, na nemoci v důsledku znečištění vody a ovzduší; vzhledem k tomu, že 370000 předčasných úmrtí v Evropě je způsobeno znečištěním vzduchu, Y. vzhledem k tomu, že udržitelné využívání přírodních zdrojů je nezbytným předpokladem dlouhodobé prosperity, Z. vzhledem k tomu, že základem většiny problémů životního prostředí je neudržitelné využívání přírodních zdrojů, AA. vzhledem k tomu, že přeměna současného systému výroby a spotřeby je naléhavě nutná, AB. vzhledem k tomu, že společnost je závislá hlavně na výrobcích vytvořených ze souboru rozdílných materiálů, tj. biologických, minerálních a umělých materiálů, které jsou často kombinovány k vytvoření smíšených materiálů, a vzhledem k tomu, že tyto materiály by měly být používány a mělo by s nimi být nakládáno takovým způsobem, aby se po skončení své běžné životnosti nestaly nepoužitelným odpadem, AC. vzhledem k tomu, že v souladu s Johannesburským prováděcím plánem přijatým na vrcholné schůzce OSN o udržitelném rozvoji v roce 2002 musí lepší řízení obnovitelných přírodních zdrojů, jako jsou populace ryb, biologická rozmanitost, voda, vzduch, půda a atmosféra, a prevence jejich nadměrného využívání vést nejpozději do roku 2015 k obnovení poškozených mořských ekosystémů, AD. vzhledem k tomu, že náš průmyslový systém je prostřednictvím obchodu vybudován na vzdálených ekosystémech a je často necitlivý k jejich zhoršování; vzhledem k tomu, že strategie pro využívání přírodních zdrojů musí být proto založena na použití metodiky ekologické stopy a jako primární cíl si musí určit omezení ekologické stopy EU ve světě, převzetí vedoucí úlohy a podporu ostatních zemí mimo EU ve stejných krocích, AE. vzhledem k tomu, že nejpozději do roku 2010 musí být zastaven úbytek biologické rozmanitosti v souladu s Johannesburským prováděcím plánem, AF. vzhledem k tomu, že existují výrazné rozdíly mezi jednotlivými členskými státy, pokud jde o produktivitu zdrojů; vzhledem k tomu, že samotné odstranění těchto rozdílů by znamenalo, že by lepší produktivita vedla k nižšímu využívání přírodních zdrojů a následně ke snížení tlaku na životní prostředí a zlepšení konkurenceschopnost členských států, AG. vzhledem k tomu, že hospodářsky rozvinuté a na služby orientované členské státy vyvezly velkou část svých činností, které spotřebovávají energii a přírodní zdroje, do méně rozvinutých zemí EU a do třetích zemí; vzhledem k tomu, že by Komise měla vzít v úvahu, že různé členské státy využívají různé množství přírodních zdrojů pro dosažení stejné míry ekonomického růstu, AH. vzhledem k tomu, že Johannesburský prováděcí plán rovněž vyzývá k oddělení hospodářského růstu od zhoršování životního prostředí prostřednictvím větší účinnosti a udržitelnosti využívání přírodních zdrojů a výrobních procesů a omezením znehodnocování zdrojů, znečišťování a tvorby odpadů, AI. vzhledem k tomu, že výše uvedený Akční plán Evropské unie pro environmentální technologie: - bere na vědomí, že účinné využívání zdrojů a materiálu snižuje náklady průmyslu i domácností, a uvolňuje tak finanční prostředky a vede ke snížení závislosti hospodářství EU na omezených zdrojích a značně kolísavých trzích, - poukazuje na to, že příčinou regionálních konfliktů v rozvojových zemích bývá často nedostatek zdrojů, - zdůrazňuje, že je třeba podporovat technologie, které umožní předcházet přírodním katastrofám nebo činnostem, které mohou způsobit zánik či poškození přírodních zdrojů, AJ. vzhledem k tomu, že určitou politiku je možné uplatňovat pouze tehdy, bude-li veřejnost a spotřebitelé pobízeni k tomu, aby změnili své spotřebitelské návyky a zohlednili požadavky životního prostředí a zdraví, 1. zdrženlivě bere na vědomí výše uvedené sdělení Komise "Tematická strategie pro udržitelné využívání přírodních zdrojů" a lituje, že v něm chybí jasná vize, jak dosáhnout celkového cíle; domnívá se, že by mělo být považováno za první krok v procesu, který v závěru povede ke komplexní strategii pro udržitelné využívání přírodních zdrojů; 2. domnívá se, že akční platforma Komise pro studium strategie udržitelného rozvoje je příliš opatrná a s omezenou působností a že ve své současné podobě nebude schopna přesvědčit veřejnost ani zákonodárce, aby naplňovali klíčové cíle, které jsou v ní stanoveny; 3. vyzývá Komisi, aby stanovila cíle a záměry pro účinnost zdrojů na politické i odvětvové úrovni a zrychlila práci, pokud jde o vytvoření příslušných nástrojů k udržení pokroku; 4. s politováním bere na vědomí, že tematická strategie neusiluje o cíle šestého akčního plánu Evropského společenství pro životní prostředí; domnívá se, že cíle šestého akčního plánu pro životní prostředí vztahující se k udržitelnému využívání přírodních zdrojů zůstanou nenaplněny, pokud nebudou zefektivněny činnosti navržené v tematické strategii; domnívá se, že to platí obzvláště pro cíl zajistit, aby využívání přírodních zdrojů a jejich dopad na životní prostředí nepřekročily únosnou kapacitu životního prostředí; 5. vyzývá Evropskou unii, aby zvýšila své úsilí a přijala rozhodnutí s cílem stát se nejúčinnější ekonomikou na světě, pokud jde o využívání přírodních zdrojů a energie; zdůrazňuje, že naplnění takových záměrů umožní jednak větší nezávislost a bezpečnost při zásobování zdroji a energií a jednak oddělení hospodářského růstu od využívání přírodních zdrojů; 6. zdůrazňuje, že znečištění, rostoucí nedostatek přírodních zdrojů a surovin a stále obtížnější získávání přístupu k nim představují hrozbu pro zachování biologické rozmanitosti a zapříčiní nárůst cen v takové míře, že víceméně úplně destabilizují hospodářské a sociální systémy Evropské unie a třetích zemí a zvýší riziko konfliktu; naléhá na Komisi a Evropskou unii, aby reagovaly způsobem, který si situace vyžaduje; 7. domnívá se, že ačkoli je nezbytné získat v některých oblastech konkrétnější údaje, neměla by se tato skutečnost používat jako výmluva pro odkládání opatření, která je nezbytné přijmout, má-li se zajistit udržitelné využívání přírodních zdrojů; upozorňuje také, že informace, které jsou momentálně k dispozici, jsou dostatečné na to, aby již nyní umožnily zahájení praktických kroků pro zlepšení udržitelného využívání přírodních zdrojů; 8. zdůrazňuje základní cíle udržitelného využívání přírodních zdrojů, včetně vysoké úrovně ochrany životního prostředí a veřejného zdraví, dostupnosti přírodních zdrojů pro budoucí generace, přínosu ke stabilitě a prosperitě našich hospodářských a sociálních systémů a omezení využití zdrojů s cílem snížit a stabilizovat dopady na životní prostředí; 9. domnívá se, že Komise by měla brát Parlament, evropské veřejné mínění a životní prostředí vážně, a vyzývá Komisi, aby stanovila závazné cíle a časový harmonogram pro přírodní zdroje následujícím způsobem: a) vytvořit a zavést osvědčené postupy pro všechny výrobní řetězce, b) snížit množství skleníkových plynů alespoň o 30 % do roku 2020 a o 80 % do roku 2050 v porovnání s hodnotami roku 1990; 10. vyzývá Komisi, aby stanovila osvědčené postupy pro hlavní skupiny výrobků, počínaje výrobky "top 10" (určenými Komisí), a aby tyto postupy byly dokončeny během tří let; za stanovení osvědčených postupů ponese odpovědnost Datové centrum pro přírodní zdroje (navrženo v tematické strategii); 11. vyzývá Komisi, aby navrhla politiky na úrovni Společenství s cílem: - posílit spolupráci zúčastněných subjektů a podporovat, aby společnosti uplatňovaly posuzování životního cyklu nebo další metody a na požádání poskytovaly informace, - stanovit cíle týkající se CO2 na národní a odvětvové úrovni; 12. domnívá se, že by tato strategie měla zahrnovat pokyny vysvětlující nezbytná opatření pro určitá odvětví a požadované změny, které byly navrženy pro politiky v zájmu dosažení udržitelného či účinnějšího využívání zdrojů; 13. domnívá se, že bude-li EU odkládat praktické kroky, vzdá se svého předního postavení v oblasti inovací a obchodu s ekologicky účinnými technologiemi; 14. domnívá se, že by Evropská unie měla stát v čele při hledání inovativních řešení a při podporování účinnějšího využívání zdrojů a že by měla usilovat o celosvětově vedoucí postavení v oblasti ekologicky účinných technologií; poznamenává, že bude nutno rozšířit trh s udržitelnými výrobky, aby uspokojil zvyšující se poptávku "střední třídy" po zboží a službách, které zohledňují únosnou kapacitu na regionální i celosvětové úrovni; 15. vítá skutečnost, že i podle Komise se politika udržitelného využívání přírodních zdrojů ukazuje jako nedostatečná; 16. přestože uznává, že činnost směřující k udržitelnému využívání přírodních zdrojů je dlouhodobým procesem, domnívá se, že období 25 let, které navrhuje Komise ve svém sdělení, je příliš dlouhé; 17. vítá, že se Komise ve svém sdělení soustřeďuje na hledisko životního cyklu, a vyzývá Komisi, aby v tomto přístupu pokračovala v rámci konkrétní politické činnosti; 18. zdůrazňuje, že se výzkum a vývoj musí zaměřit na naše větší porozumění tomu, jak fungují přírodní systémy, s cílem strukturovat systémy výroby a spotřeby podle biologických pravidel, a tím zvýšit produktivitu přírodních zdrojů a snížit znečištění; 19. domnívá se, že zřízení Evropského datového centra před rokem 2008 bude přínosné, bude-li jeho cílem pravidelně hodnotit a optimalizovat dostupné ukazatele a zároveň určovat, které další ukazatele jsou stále nezbytné ke snazšímu dosažení naléhavého cíle snížit dopady využívání přírodních zdrojů na životní prostředí a zdraví na minimum; 20. nesouhlasí s Komisí, že neexistují žádné ukazatele, které by umožnily již nyní zahrnout do tematické strategie konkrétní, jasné a časově rozvržené cíle; sděluje, že ukazatele, které jsou již nyní známé, zahrnují HDP (hrubý domácí produkt), DMI (přímý materiálový vstup) a DMC (domácí materiálová spotřeba); další, stejně tak dostupné a podrobné ukazatele by se měly týkat různých hledisek kvality života, jako je veřejné zdraví, sociální začlenění, informovanost společnosti o zákonodárných procesech a ekologická stopa; výzvou by mělo být zlepšení kvality života prostřednictvím naplňování méně materiálních cílů s podporou informačních a komunikačních technologií a obecně technologií méně náročných na zdroje, které tak snižující tlak na přírodní zdroje; 21. navrhuje, aby Komise do tří let vypracovala hodnocení možností a nástrojů určených na oddělení využívání přírodních zdrojů od hospodářského růstu; tyto nástroje by měly být zahrnuty v revidované tematické strategii; uvedený přístup by měl být uplatněn také při přezkoumání platných politik; 22. zdůrazňuje, že je nutno vytvořit doplněk k HDP, který by se zaměřoval na kvalitativní aspekty růstu, a v tomto procesu vytvořit metodiku pro určení hodnoty přírodního kapitálu; 23. domnívá se, že bude-li nižší využívání přírodních zdrojů doprovázeno přechodem na alternativní řešení, měl by být nejdříve proveden výzkum dopadu těchto alternativ na životní prostředí; 24. vyzývá EU, aby zajistila, že všechny nástroje a právní předpisy Společenství celkově přispějí k zachování přírodních zdrojů a budou usilovat o udržitelný rozvoj v EU a v zemích mimo EU; EU by měla podpořit vypracování strategií pro přírodní zdroje v zemích mimo EU, což by se také mělo odrazit v její politice dotací a poskytování pomoci; 25. domnívá se, že je důležité zabývat se nejen využíváním přírodních zdrojů ve Společenství (využíváním v rámci EU), ale také dovozem zdrojů ze třetích zemí; 26. zdůrazňuje, že je třeba zaměřit se na zřejmé nedostatky současného hospodářského modelu, pokud jde o připisování hodnoty službám ekosystému, a vytvořit politický rámec, který se zaměří především na účinnost zdrojů a výrobní systémy, které budou postupně přetvořeny podle biologických pravidel; 27. domnívá se, že využívání primárně neobnovitelných zdrojů v EU musí být sníženo do roku 2030 na čtvrtinu, nebo využívání přírodních zdrojů do roku 2030 o polovinu a zároveň musí být zvýšena celosvětová prosperita; připomíná, že je možné využít těchto ukazatelů: TMR (celkové materiálové požadavky), DMI (přímý materiálový vstup), a DMC (domácí materiálová spotřeba); upozorňuje, že tyto ukazatele udávají, jak velké množství zdrojů je využíváno v určitém hospodářství, a vydělíme-li HDP těmito ukazateli, změříme výkonnost při využití přírodních zdrojů; 28. souhlasí s tím, že v současné době existuje velmi málo obecně přijímaných úhrnných ukazatelů dopadu, tzv. ukazatelů ekologické účinnosti, které slouží k měření úspěšnosti při snižování vlivu, jaký má využívání přírodních zdrojů na životní prostředí; domnívá se, že je nutno tyto ukazatele přijmout co nejdříve, nejpozději však do roku 2008; domnívá se, že v tomto ohledu by měl být aktivně podporován rozvoj "spotřeby materiálu, vážené z hlediska šetrnosti k životnímu prostředí"; 29. domnívá se, že k omezování ekologicky škodlivých zdrojů je možné využít dotace a tržní nástroje, zejména daňové povahy, a to zvláště pomocí přerozdělení dotací a postupným, avšak rychlým omezením všech dotací pro neudržitelné aktivity a podporou ekologických daní; zrušení škodlivých dotací na využívání zdrojů by mělo být zahrnuto do příprav Komise na vytvoření plánu, jak se požaduje ve strategii pro udržitelný rozvoj; 30. domnívá se, že přerozdělení dotací, například zvýšení dotací pro malé vodní, větrné a sluneční elektrárny, by podpořilo využívání nových technologií, zlepšilo světovou konkurenceschopnost Evropy a rovněž by snížilo závislost na fosilních palivech dovážených z jiných částí světa; 31. konstatuje, že oddělení hospodářského růstu od účinnějšího využívání zdrojů nyní považuje za politický cíl již devět členských států (včetně Německa a Finska) a Japonsko; domnívá se, že toto vzájemné oddělení není dostatečné, neboť celková spotřeba přírodních zdrojů zůstává příliš vysoká; zdůrazňuje proto, že by se politický program pro udržitelné využívání přírodních zdrojů měl soustředit na oddělení hospodářského růstu od využívání přírodních zdrojů, které celkově sníží jak využívané zdroje, tak dopady plynoucí z využívání těchto zdrojů na životní prostředí; 32. domnívá se, že EU by měla přijmout jasný cíl pro celkové snížení využívaných zdrojů, neboť analýza v příloze ke sdělení Komise o strategii pro využívání zdrojů uvádí, že je nezbytné každoročně překonat 3% hranici zlepšení účinnosti zdrojů a že snížení využívaných zdrojů na polovinu v období 2005-2030 vyžaduje ročně téměř 6% zlepšení účinnosti zdrojů; 33. domnívá se, že negativní dopad celkového využití zdrojů v EU na jednotlivé kategorie zdrojů musí být snížen na polovinu, např. prostřednictvím sektorového přístupu ve stavebním průmyslu, v dopravě a v dalších odvětvích, aby se snížil dopad využívání těchto zdrojů a závislost na nich; 34. domnívá se, že by se tematická strategie měla zaměřit na účinnější využívání přírodních zdrojů, zlepšení jejich řízení a nakládání s odpady a přijetí udržitelnějších způsobů výroby a spotřebních návyků a dále zajistit, aby využívání přírodních zdrojů nepřekročilo potenciální zátěž, která je pro životní prostředí ještě přijatelná; 35. navrhuje, aby byly stanoveny cíle pro nižší využívání zdrojů v následujících odvětvích: potravinářství, bydlení a doprava, které podle posledních studií mají nejvíce negativních dopadů; 36. vyzývá proto Komisi, aby učinila tyto tři klíčové kroky: a) určila a vytvořila specifické politiky a činnosti pro dvacet nejvýznamnějších zdrojů (materiálů) s největším dopadem; měly by být navrženy nejpozději do roku 2008, b) připravila jednání se zúčastněnými subjekty o odvětvích, která nejvíce těží přírodní zdroje a vyrábějí z nich, aby byly určeny cíle odvětví a vhodná opatření pro zlepšení účinnosti zdrojů, c) vytvořila srovnávací kritéria pro udržitelné nakládání s biologickými zdroji (např. dřevo, ryby, zemědělské výrobky); 37. vyzývá Komisi, aby aktivně podporovala vytvoření nových modelů pro nabízení výrobků, například prostřednictvím systémů služeb spojených s výrobky, které by zákazníkovi zajišťovaly užitnou hodnotu spíše prostřednictvím využívání služeb než výrobků, a tím optimální využití jak energie, tak materiálů; 38. zdůrazňuje, že při úsilí o účinnější využívání přírodních zdrojů musí být věnována náležitá pozornost vlivu obchodu a cílem tohoto počínání musí být postupné snižování ekologické stopy EU ve světě; 39. domnívá se, že tematická strategie by měla být součástí různých úrovní politiky a všech příslušných politických oblastí; v tomto smyslu musí předcházení vzniku odpadů, jejich opětovné použití a recyklace v EU hrát klíčovou úlohu; 40. žádá Komisi, aby podporovala technologie zaměřené na trvanlivé, opravitelné, opětovně použitelné a recyklovatelné výrobky; 41. bere v úvahu, že oprava a opětovné použití výrobků prodlužuje životnost výrobku a dlouhodobě fungujícím opatřením je dosáhnout menší produkce odpadu a zvýšit ochranu zdrojů; žádá proto Komisi a členské státy, aby aktivně podporovaly "společnost využívající opětovně použitelné výrobky" prostřednictvím vzdělávacích, ekonomických a strukturálních opatření, jako například podporou organizací a sítí, které se zabývají opětovným používáním a opravami; 42. podporuje záměr tematické strategie analyzovat platné politiky, aby se zvýšila její účinnost, ale navrhuje vybrat již v této fázi z platných i připravovaných politik ty nejvíce relevantní (např. tematická strategie pro předcházení vzniku odpadů a jejich recyklaci, integrovaná výrobková politika); tematická strategie by rovněž měla být v souladu s lisabonskými cíli; 43. navrhuje, aby byly určeny nedostatky v platných evropských politikách, které brání udržitelnému využívání přírodních zdrojů; 44. bere na vědomí, že Komise počítá s pravidelným přezkoumáním tematické strategie, které má být provedeno poprvé v roce 2010 a poté každých pět let; uvedenou skutečnost považuje za přínosnou, avšak zdůrazňuje, že je třeba, aby přezkoumání zahrnovalo podrobnou analýzu činností podniknutých k dosažení udržitelného využívání přírodních zdrojů a zohledňovalo, že je nezbytné, aby se politika pro tuto oblast neustále vyvíjela v návaznosti na vědecký vývoj; uvedené přezkoumání by také mělo zjistit, jaký účinek mají aktivity podniknuté na úrovni EU ve třetích zemích; 45. domnívá se, že by zejména zemědělská politika měla do jisté míry usilovat o snížení tlaku na životní prostředí prostřednictvím udržitelného využívání přírodních zdrojů včetně, nikoli však pouze, půdy, vody a paliv; 46. zdůrazňuje význam celosvětového rozměru evropské politiky udržitelného využívání přírodních zdrojů a potřebu zajistit, aby jakýkoli posun směrem k udržitelnému využívání zdrojů v Evropě nezhoršil dopad na životní prostředí ve třetích zemích; 47. domnívá se, že v zemědělství je nutno skutečně pokročit ve výzkumu metod ekologické výroby, v regulaci a kontrole týkajících se mimo jiné používání hnojiv, pesticidů a vody, podpoře krátkých řetězců, internalizaci externích nákladů a při rozhodování o finanční podpoře zohledňovat životní prostředí; 48. domnívá se, že by měla být uznána a podporována průkopnická úloha a odpovědné využívání přírodních zdrojů v ekologickém a udržitelném zemědělství; 49. domnívá se, že je zapotřebí odpovědné a přísné politiky rybolovu, protože některé druhy ryb patří v současnosti mezi dlouhodobě nejvíce ohrožené druhy, jejichž vymizení může mít za následek další ekologické změny; 50. domnívá se, že členské státy musí uplatňovat strategii biologické rozmanitosti EU jak při rybolovu, tak i v jiných oblastech, a že ve spolupráci s Komisí musí přijmout opatření, jejichž cílem je do roku 2010 zastavit pokles biologické rozmanitosti; 51. vítá návrh na uspořádání mezinárodního panelu, jehož členy by byli i zástupci rozvojových zemí a kde by se mimo jiné vytvořila srovnávací kritéria udržitelnosti při těžbě, sklizni a přepravě materiálů a produktů pocházejících ze zemí mimo EU, jež by zahrnovala nejen normy kvality materiálu, ale také normy kvality výroby, a zohledňovala sociální a ekologická hlediska; 52. zdůrazňuje, že je nezbytné poskytnout pomoc rozvojovým zemím, zemím východní Evropy a západního Balkánu, které nejsou členy EU, zejména prostřednictvím sdílení technologií a know-how; dodává, že Evropa nemůže bez zábran dovážet biologickou kapacitu ze zemí, které rovněž neusilují o udržitelné využívání přírodních zdrojů, nebo aniž by zajistila, že tyto dovážené zdroje nejsou nadměrně využívány či ohroženy; 53. domnívá se, že by rozvojovým zemím měla být poskytnuta pomoc, aby jejich normy odpovídaly normám a požadavkům na označování v EU; 54. zdůrazňuje, že pro tematickou strategii je důležitý požadavek, který byl již dříve začleněn do strategií jiných politik, a to požadavek, aby do roku 2010 pocházelo v EU 12 % spotřebované energie a 21 % spotřebované elektřiny z udržitelných přírodních zdrojů, a aby se první z těchto údajů do roku 2015 zvýšil na 15 %; 55. usiluje o to, aby byly normy EU pro zadávání ekologických veřejných zakázek uvedeny sladěny s platnými normami používanými v členském státě s nejlepšími výsledky; 56. domnívá se, že v souladu s politikou obnovitelné energetické spotřeby by mělo do roku 2010 alespoň 12 % obnovitelných surovin používaných v EU pocházet ze zdrojů, které jsou prokazatelně řízeny udržitelným způsobem, přičemž tato úroveň by se do roku 2015 měla zvýšit alespoň na 15 %; současně zdůrazňuje význam cíle, který si stanovila EU, a sice do roku 2020 dosáhnout úspory energie o 20 %; 57. je toho názoru, že EU by měla učinit vše pro to, aby zajistila spotřebitelům a výrobcům náležité informace o udržitelném využívání přírodních zdrojů, aby environmentální výchova, zejména týkající se udržitelné spotřeby, tvořila součást vzdělávání na základních školách, a dále se domnívá, že by se spotřebitelé a výrobci měli podílet na vypracování konceptů změn, které by mohly vést k udržitelnému využívání přírodních zdrojů; 58. domnívá se, že by výrobci měli veřejnosti poskytovat informace o původu výrobků a služeb, o způsobu jejich výroby a výrobních řetězcích, včetně informací o dopadu na životní prostředí v průběhu životního cyklu výrobku a zdrojů, které byly použity ve výrobním procesu; stejně jako rozsah opravitelnosti, opětovné použitelnosti a recyklovatelnosti výrobku; 59. domnívá se, že v zájmu zlepšení udržitelného využívání přírodních zdrojů by měla být politika EU vypracována tak, aby členské státy k přijetí ambicióznějších přístupů podněcovala, a nikoli je od nich odrazovala; 60. domnívá se, že by Komise měla do roku 2008 předložit pro jednotlivá odvětví reformní plán týkající se systémů dotací, které mají značný nepříznivý vliv na životní prostředí a jsou obtížně slučitelné s udržitelným rozvojem, přičemž cílem by mělo být jejich postupné zrušení; 61. vítá všechny iniciativy ze strany Komise, které by mohly vést k udržitelnému využívání přírodních zdrojů a ke snížení negativního dopadu, které má využívání přírodních zdrojů na životní prostředí; 62. upozorňuje, že je třeba zlepšit komunikaci mezi maloobchodníky a spotřebiteli; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby do roku 2010 rozšířila platné značení spotřeby energie (chladničky, automobily, budovy) na všechny skupiny výrobků; 63. navrhuje, aby Komise do tří let vypracovala metodiku, jejíž pomocí bude měřen dopad všech výrobních řetězců na životní prostředí; 64. navrhuje, aby Komise v tříletých intervalech kontrolovala pokrok dosažený při zvyšování účinnosti zdrojů; 65. doporučuje, aby byl pro účely celosvětového rozšíření osvědčených postupů a cílů týkajících se CO2 využít mezinárodní panel (navržený v tematické strategii); 66. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. [1] Dokument Rady 10117/2006, 9. 6. 2006. [2] Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30. [3] Úř. věst. L 242, 10. 9. 2002, s. 1. [4] Úř. věst. C 157 E, 6. 7. 2006, s. 77. [5] "Ekologická stopa" vyjadřuje rozsah, v jakém lidstvo spotřebovává přírodní zdroje Země, měřený v hektarech produktivní půdy. [6] Sdělení jarnímu zasedání Evropské rady: Společně k růstu a zaměstnanosti - nový začátek Lisabonské strategie (KOM(2005)0024). [7] Úř. věst. C 280 E, 18.11.2006, s. 120. --------------------------------------------------