ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.1

Na toto sdělení je třeba nahlížet v celkovém kontextu iniciativy REPowerEU, jejímž hlavním cílem je zbavit se závislosti na ruských fosilních palivech. Situace je vážná a vyžaduje bezprecedentní reakci a nejvyšší míru solidarity a důvěry mezi členskými státy EU. Evropa potřebuje účinný plán, který by stanovil různé scénáře nedostatku energie a nastínil, jak by tyto situace měly být řešeny prostřednictvím společných opatření členských států EU. Zároveň by se měl zabývat tím, jakým způsobem by měla být co nejúčinněji využívána energetická infrastruktura a jak by měla být dále rozvíjena. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vybízí členské státy, aby přijaly společná opatření s cílem reagovat na potřebu mít k dispozici vhodnou infrastrukturu a účinně ji využívat.
6.5

EHSV se domnívá, že lze zlepšit účinnost a efektivitu ohlašování. Provozovatelé by měli mít možnost přímo nahlásit na portálu agentury EEA údaje z monitorování, které jsou totiž většinou založeny na systémech kontinuálního monitorování emisí. V mnoha zemích EU, ale také v Číně a USA jsou nezpracované údaje kontinuálního monitorování emisí rovnou zveřejňovány v reálném čase (nebo do jednoho měsíce) v centralizované databázi. Tuto funkci agentura EEA zatím nenabízí. EHSV má za to, že umožnění přímého dálkového přenosu údajů provozovateli do agentury EEA by zbavilo příslušné orgány části administrativní zátěže a zátěže spojené s posuzováním souladu a zároveň by to umožnilo časově úspornější přístup k informacím pro různé koncové uživatele. Příslušnému orgánu by zůstala odpovědnost za validaci a vymáhání prostřednictvím zvláštních přístupových práv. Datové záznamy by mohly být označeny podle svého stavu (čekající na validaci / validované).
EHSV bere na vědomí ambice představené ve sdělení Evropské komise ( 1 ) , nicméně má za to, že toto sdělení je pouhým přehledem nezbytných kroků a budoucích legislativních opatření, závazků a aktů v přenesené pravomoci, spíše než textem nabízejícím konkrétní opatření, jež budou selektivně zaměřena na cíle textilního odvětví a jejich plnění. Výbor byl připraven zapojit se do podrobnější diskuse, kterou dychtivě očekával, oceňuje však zahájení diskuse o textilních výrobcích a domnívá se, že 16 ohlášených budoucích legislativních iniciativ by mělo být soudržných, reálných a vymahatelných.
1.2

EHSV se domnívá, že by EU měla za tímto účelem rozvíjet schopnost okamžité reakce, mimo jiné takové, při níž by byly využity stávající nástroje, aby byla připravena ihned reagovat na vznik nových variant nebo vypuknutí jiné pandemie. Doporučuje vypracovat strategii, která by zohledňovala specifika jednotlivých členských států a byla orientovaná stejným směrem a díky níž bychom měli k dispozici komplexní soubor nástrojů, jenž by zahrnoval všechny aspekty prevence (očkování, preventivní zdravotní opatření, vzdělávání, komunikace atd.), léčby (léčivé přípravky, péče o pacienty, léčebná rehabilitace, péče atd.), rehabilitace (v pracovním či školním prostředím) a dlouhodobé péče (se zvláštním důrazem na osoby trpící tzv. dlouhým covidem) a zaručoval by přístup ke stávajícím a budoucím hospodářským zdrojům .
1.3

Finanční prostředky Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) se však již využívají pro řešení stávajících potřeb financování a plnění střednědobých a dlouhodobých závazků. Neměly by být určeny na financování mimořádných opatření. Navíc vzhledem k tomu, že některé členské státy Unie již vyčerpaly prostředky z EZFRV, které jim náleží, nebo už mají tyto prostředky vázány, se EHSV domnívá, že by Komise měla stanovit jiný zdroj financování mimo rozpočet SZP, který by umožnil provádění tohoto opatření, aniž by byly v příštích několika letech finanční prostředky EZFRV omezeny.
2.8.

Podle návrhu by měl být do pěti let od vstupu předloženého nařízení v platnost proveden jeho přezkum. To by bylo v souladu s obdobným ustanovením dohody o vystoupení a dohody o obchodu a spolupráci.
3.1.9.

Příslušná strategie by se proto měla zaměřit na otázku, jaké průmyslové potřeby je třeba v příštích desetiletích uspokojit, aby evropský průmysl zůstal konkurenceschopným a aby se tato konkurenceschopnost posílila. Zejména by pak strategie neměla být omezena na procesory, ale měla by se věnovat všem druhům integrovaných obvodů a zahrnovat rovněž pasivní komponenty a obalové materiály, jakož i výrobu strojů, a měla by tudíž pokrývat celé spektrum ekosystému. Tato strategie by měla zahrnovat také celkovou logistiku a také bezpečnost dodávek základních a kritických surovin. Jelikož jsou trhy s mikroelektronikou velmi dynamické, měla by být tato strategie navíc pravidelně přezkoumávána v komunikaci s příslušnými fóry zúčastněných stran, aby se zajistila její aktuálnost.
3.1.5

Výzkumní pracovníci a mladí inženýři se obvykle domnívají, že platové ohodnocení a kariérní postup jsou lepší v zemích mimo EU. V tomto ohledu EHSV žádá Komisi, aby předložila statistiky na toto téma, které by umožnily posoudit tendence týkající se odlivu mozků do ostatních výzkumných a kompetenčních center. Další zdroje pro daný projekt by mohl přilákat program, který by urychlil postupy uznávání zahraničních odborníků. Bez výzkumných pracovníků, inženýrů a kvalifikovaných pracovníků ochotných pracovat a zůstat v EU budou cíle návrhu postrádat smysl.
1.4.

Podle EHSV je především naprosto nezbytné vytvořit integrovaný rámec pro humanitární činnost, v němž by byly sloučeny zdroje a struktury orgánů a agentur členských států i EU a který by umožnil účast mezinárodních organizací (UNHCR a Mezinárodní organizace pro migraci) a přispění nevládních organizací a občanské společnosti. Podpořila by se tím účinná koordinace opatření a zajistilo by se uznání humanitární činnosti jakožto prostředku k posílení zásad EU.
2.17

Výbor proto důrazně vybízí ke kombinování cílů plánu RePowerEU s postupným ukončením používání F-plynů, přičemž cílem by mělo být, aby chladivo mělo co nejnižší možný potenciál globálního oteplování. Chceme-li počty tepelných čerpadel zasadit do kontextu (30 milionů kusů zaváděných postupně během sedmi let), lze použít celosvětové údaje z posouzení provedeného Mezinárodní energetickou agenturou (IEA): v roce 2020 bylo k vytápění používáno téměř 180 milionů tepelných čerpadel, zatímco celkový počet se za posledních pět let na celém světě zvyšoval o téměř 10 % ročně. Ve scénáři, podle nějž by do roku 2050 mělo být dosaženo nulových čistých emisí a který vypracovala agentura IEA, má počet tepelných čerpadel nainstalovaných do roku 2030 činit 600 milionů kusů. Podíl EU na tomto zavádění je plně v souladu s podílem domácností v celosvětovém měřítku.
3.8.

EHSV podporuje právo veřejných institucí na přístup k datům v případě krizové situace, je-li to v souladu s právními předpisy. Tyto případy je však třeba bedlivě sledovat, aby nedošlo ke zneužití nebo ohrožení demokratických hodnot a právního státu. Zvyšování odolnosti a zajištění spravedlivé hospodářské soutěže v souladu s ochranou lidských práv jsou faktory, které je třeba v případě krizové situace vzít v úvahu. Obecně mají subjekty veřejného sektoru přístup k datům, je-li to nutné k ochraně obecného zájmu, a to v přiměřeném rozsahu tak, aby byla minimalizována zátěž fyzických či právnických osob. Dává smysl podpořit zřízení nezávislých důvěryhodných organizací, jejichž úkolem bude technicky, smluvně, provozně a finančně podporovat dobrovolné nebo povinné sdílení dat mezi podniky a státy. Tyto organizace by také mohly působit jako orgány pro řešení sporů.
1.8

Ve snaze podpořit lepší přístup k pojištění pro všechny – k čemuž je zapotřebí, aby pojistitelé lépe rozuměli příslušným objektivním údajům – vyzývá EHSV k zamyšlení nad tím, zda by nebylo vhodné přezkoumat absolutní zákaz sekundárního využití dat pojistiteli. Nicméně s ohledem na to, že by tak mohlo docházet k individualizaci pojistného a selekci rizik, považuje za vhodnější držet se postoje Evropské komise, podle níž by sekundární využití elektronických zdravotních dat mělo být povoleno výhradně v zájmu naprosto legitimních cílů, jimiž je zlepšení a provádění politik v oblasti veřejného zdraví a výzkumu. Výbor rovněž žádá, aby byla zvážena možnost zpřístupnit tato data pojistitelům pro výzkumné účely, a to za předpokladu, že vše proběhne plně v souladu s obecným nařízením o ochraně osobních údajů a výše uvedenými cíli veřejného zájmu a pod dohledem příslušných orgánů ve spolupráci s občanskou společností.
1.6

EHSV doporučuje, aby Komise pozorně monitorovala konflikty, které by mohly vzniknout v rámci procesů certifikace, zejména se třetími zeměmi, a uplatňovala svou vyjednávací sílu. Rozhodnutí o udělení certifikace by měl jednoznačně vydávat Úřad Evropské unie pro duševní vlastnictví (EUIPO), tedy subjekt, jenž byl uznán příslušným orgánem pro otázky průmyslového vlastnictví, měl by však být vytvořen komunikační kanál mezi ním a Komisí, díky němuž by bylo možné analyzovat případy, kolem nichž budou panovat pochybnosti a které by mohly vést ke sporům. Specifickou výzvu z hlediska dosažení konsensu nezbytného pro ochranu výrobců a spotřebitelů mohou představovat přeshraniční regiony (v rámci EU i mimo ni).
1.8

EHSV bere na vědomí potíže, s nimiž se některé podniky potýkají při kontrole celého svého hodnotového řetězce v zájmu zajištění důstojné práce. Domnívá se nicméně, že způsobem, jak toho dosáhnout, by nemělo být omezení záruk pro tyto účely, protože to oslabuje účinnost tohoto opatření, vytváří právní nejistotu pro podniky a otevírá to dveře nekalé soutěži. EHSV je naopak přesvědčen, že odpovídajícím způsobem, jak řešit tyto potíže s takto komplexní kontrolou, aniž by docházelo k výše uvedeným nepříznivým dopadům, je zavést nástroje pro podporu a spolupráci, které budou schopny zajistit účinnost navrhovaných nástrojů. Pro tyto účely mohou vedle veřejných nástrojů poskytujících podporu a pokyny hrát klíčovou roli i způsoby zapojení zástupců pracovníků v rámci celého hodnotového řetězce a v rámci sociálního dialogu, a to na všech příslušných úrovních. EHSV je přesvědčen, že toto zlepšení účinnosti řízení náležité péče v celém hodnotovém řetězci, které usnadní práci podniků, je pádným důvodem pro uznání a zaručení zapojení zástupců pracovníků.
3.11

Trvalým předmětem zájmu rozvojových politik by měly být marginalizované regiony a města a jejich zranitelné obyvatelstvo, a to za účelem zlepšení kvality života všech občanů. Jednou z hlavních priorit by mělo být také snižování chudoby. Přístup ke kvalitnímu inkluzivnímu vzdělávání, sociálním službám, zdravotní péči a dalším veřejným službám má zásadní význam pro zajištění spravedlivého oživení měst po pandemii. Při vytváření a provádění tematických partnerství je třeba věnovat zvláštní pozornost zranitelným skupinám obyvatel měst, kromě jiných zejména starším lidem, osobám se zdravotním postižením, menšinám, přistěhovalcům, uprchlíkům a sociálně, ekonomicky a kulturně znevýhodněným skupinám. Mělo by být zaručeno, že budou zapojeni, a to prostřednictvím budování kapacit v rámci tohoto procesu. EHSV důrazně doporučuje, aby se prioritou stalo snižování nových forem sociálních, hospodářských, environmentálních a územních nerovností, a za tímto účelem by mělo být zaručeno spravedlivé a rozmanité zapojení různých zúčastněných stran.
1.5

Sociální dialog musí být doprovázen trvalým a intenzivním občanským dialogem – zejména s organizovanou občanskou společností – a zapojením zúčastněných stran. Spravedlivá transformace na klimaticky neutrální hospodářství vyžaduje budování spravedlivější společnosti, vymýcení chudoby a řešení problémů v oblasti přizpůsobení, které v souvislosti s ekologickou transformací vyvstávají. Organizace občanské společnosti zastupují miliony lidí ve zranitelném postavení a občany, kteří jsou systematicky vylučováni, a představují proto důležitý hlas, který musí být začleněn do rozhodování týkajícího se transformace. Bylo by vhodné spolupracovat v tomto směru s Výborem regionů, poněvadž by to umožnilo začlenit územní rozměr.
3.4

EHSV je toho názoru, že by uvedená koalice měla z podnětu Komise vypracovat strategii EU pro boj proti energetické chudobě. Základním prvkem této strategie by mělo být uznání práva na energii a měly by v ní být vytyčeny ambiciózní, ale uskutečnitelné cíle s ohledem na cíle formulované v Akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv. Strategie by měla zajistit, aby byla energetická chudoba v dlouhodobém horizontu vymýcena. Měla by obsahovat opatření týkající se energetiky i jiných oblastí, jež budou zaměřena na hlavní příčiny energetické chudoby a na zlepšení situace spotřebitelů, kteří trpí energetickou chudobou a jsou zranitelní. Tato strategie je nezbytná i k zajištění toho, že bude transformace spjatá s klimatem i energetická transformace koncipována a prováděna řádným, spravedlivým a inkluzivním způsobem a nikdo při ní nebude opomenut. V rámci této strategie by bylo možné pořádat každoroční setkání (s cílem sledovat pokrok a informovat o společných krocích), stanovit požadavky ohledně pravidelného strukturovaného dialogu s členskými státy a všemi relevantními zainteresovanými stranami a ohledně zvyšování jejich povědomí a vytvořit dodatečné pobídky k investicím do transformace energetiky. Na tomto provádění a monitorování by se mohlo výrazněji podílet poradenské centrum pro energetickou chudobu.
2.3

Společné sdělení připomíná, že členské státy musí s ohledem na bezpečnostní situaci a již uskutečněné transfery na Ukrajinu urychleně obnovit bojovou a obrannou připravenost. Díky doplnění zásob materiálu by navíc byly schopny poskytnout Ukrajině další pomoc. Společné sdělení obsahuje zároveň výzvu určenou členským státům, aby nezbytné obranné vybavení a materiál nakupovaly ve vzájemné spolupráci. Společné zadávání veřejných zakázek na naléhavě nutné produkty by přineslo vyšší hodnotu za vynaložené prostředky, zvýšilo interoperabilitu a zabránilo tomu, aby ohrožené členské státy čelily nemožnosti získat to, co potřebují, kvůli protichůdným požadavkům na obranný průmysl, který na tento nárůst poptávky nemůže v krátkodobém horizontu reagovat.
3.5

EHSV kvituje rovněž to, že Komise navrhla zavést v rámci programů na období 2021–2027 u priorit na podporu socioekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí míru spolufinancování ve výši až 100 %. To sice platí jen do 30. června 2024, ale tato lhůta bude přezkoumána s ohledem na to, jak bylo toto opatření využíváno, a v případě, že se potvrdí jeho účinnost, bude prodloužena. To představuje plán, jak pro případy naléhavé potřeby financování zajistit vyšší flexibilitu a likviditu.
Zásadně nutné je harmonizovat tento návrh se směrnicí o právech spotřebitelů. Stejně tak je naprosto nezbytné zapracovat do celé koncepce zásady Nové agendy pro spotřebitele ( 3 ) . EHSV se domnívá, že do tohoto procesu by bylo užitečné zapojit organizovanou občanskou společnost a sociální partnery. Tyto subjekty by mohly pomáhat občanům při prosazování jejich práv, mohly by však též vytvářet příznivou atmosféru, v níž budou podniky moci soutěžit a vytvářet lepší a jasnější služby pro spotřebitele.
4.7

Odpovědnost za sledování připadne platformám a sociálním médiím, které by proto mohly být vyzvány ke sledování materiálů týkajících se zneužívání dětí, a to pod hrozbou pokuty až do výše 6 % jejich celosvětového obratu. Měly by využívat umělou inteligenci a rozpoznávat jazykové vzorce, aby bylo možno blokovat komunikaci, při níž dospělí praktikují grooming . Vzhledem k tomu, že algoritmické skenery nefungují bezchybně, je třeba zajistit jejich řádné použití, aby vlivem selhání nedocházelo k neopodstatněným obviněním.
EU a Afrika – vytvoření rovnocenného rozvojového partnerství založeného na udržitelnosti a společných hodnotách

Pokud jde o Afriku, je třeba v prvé řadě zdůraznit, že politiky zmírňování změny klimatu nejsou pro země tohoto kontinentu prioritou. EU by proto měla s africkými zeměmi spolupracovat obdobně jako s ostatními rozvojovými zeměmi a uplatňovat přístup zdola nahoru, aby zajistila, že všechny iniciativy budou na místní úrovni přijaty a budou v souladu s prioritami partnerských zemí. V opačném případě by se opatření přijatá v souvislosti s politikou v oblasti klimatu mohla setkat s nedostatečným pochopením a odporem ze strany místních komunit, které se potýkají se zásadními problémy. Jak se uvádí ve stanovisku EHSV ( 8 ) , výzvy, kterým čelí rozvojové země v Africe, jsou velmi komplexní a jejich řešení vyžaduje citlivý a vícerozměrný přístup. Kromě toho se očekává, že do roku 2050 se energetická náročnost kontinentu zdvojnásobí, přičemž míra chudoby zůstane stále vysoká. Takový vývoj by jen udržoval, nebo i zhoršoval problémy týkající se environmentální a socioekonomické udržitelnosti. Mohly by však vzniknout nové příležitosti, kdy by africké země hrály přední roli v solární fotovoltaické technologii a rozsáhlé výrobě syntetických paliv. Na základě konkrétních možností společných projektů, obchodních aktivit a politických opatření by mohl vzniknout nový model sociálně ekologického tržního hospodářství.
1.1

EHSV konstatuje, že letectví zajišťuje propojení v rámci EU a na mezinárodní úrovni, které je nezbytným předpokladem pro obchod a cestovní ruch, a tudíž i pro hospodářskou prosperitu v Evropě. Odvětví letecké dopravy se stále potýká s kombinovanými dopady několika globálních krizí, jako je pandemie COVID-19, uzavření vzdušného prostoru několika obchodních partnerů Evropy (zejména Číny), současná válka na Ukrajině, rostoucí inflace, zvyšující se pravděpodobnost globální recese a nedostatek pracovních sil v několika hospodářských odvětvích, v neposlední řadě v samotné letecké dopravě. V jiných regionech světa se pečlivě sleduje, jak evropské odvětví letectví tyto výzvy řeší. Z oslabené konkurenceschopnosti evropských uzlů a evropských dopravců s mezinárodní sítí budou mít prospěch blízké dopravní uzly v Istanbulu, Dubaji, Dohá a v Londýně. EHSV proto soustavně trvá na tom, že veškerá regulační opatření týkající se letectví nesmí poškodit konkurenceschopnost Evropy v mezinárodním měřítku. Pokud by byly toky cestujících přesměrovány z mezinárodních spojů v Evropě a přepravovány do mezinárodních destinací prostřednictvím uzlů mimo EU, mělo by to negativní dopad na životní prostředí a pracovní sílu v Evropě. Na navrhované změny nařízení o letištních časech je rovněž třeba nahlížet v tomto širším kontextu.
3.24

Komise správně poukazuje na to, že veřejné investice mohou a musí být impulsem pro soukromé finanční prostředky. Plán REPowerEU se však nezabývá refinancováním příslušných veřejných prostředků. Zrušení dotací na fosilní zdroje by bylo jedním z přístupů, jak to provést. Dalším by bylo zdanění neočekávaných zisků, které mají původ ve velké ropné a plynárenské krizi a projevují se v obrovských dodatečných ziscích zejména velkých ropných společností. EHSV navrhuje, aby se tyto zisky snížily pomocí zdanění a převedly jako finanční kompenzace spotřebitelům energie, např. finančně slabším domácnostem nebo energeticky náročným podnikům, a použily se na rozšíření výroby energie z obnovitelných zdrojů a na nezbytnou síťovou infrastrukturu, zejména tak, jak se o tom již v některých členských státech diskutuje nebo jak se to již provádí. EHSV má za to, že aby energetické společnosti nebyly odrazeny od investování do nízkouhlíkových řešení, musí být toto zdanění definováno velmi citlivě. EHSV vyzývá Komisi, aby neprodleně navrhla příslušná opatření.
3.6

EHSV konstatuje, že evropská legislativní iniciativa zaměřená na zdanění digitální ekonomiky by mohla být velmi prospěšná pro vnitřní trh a nepochybně by vytvořila účinnější rámec než jednotlivé iniciativy na úrovni členských států. Zavedení nekoordinovaných a oddělených pravidel v jednotlivých členských státech, která by vycházela z různých daňových zásad a kritérií, by prohloubilo fragmentaci napříč EU, vyvolalo daňovou nejistotu a stavělo překážky konkurenceschopnosti. EHSV podporuje vytvoření mechanismu řešení sporů, který by členským státům umožnil řešit případné problémy.
EHSV proto vyzývá spolunormotvůrce, aby do oblasti působnosti CSDR zahrnuli platformu pro systémové vypořádání T2S a vytvořili podmínky pro široké přijetí vypořádání prostřednictvím nástroje T2S v EU ( 12 ) . To je nezbytné k tomu, aby tento víceměnový systém konečně fungoval naplno, a to i přes pochopitelné výhrady centrálních bank a centrálních depozitářů cenných papírů v zemích mimo eurozónu. Uznána a do legislativního návrhu zahrnuta by měla být též úloha T2S při harmonizaci datových a informačních toků jako zásadní aspekt pro efektivní poskytování služeb ze strany centrálních depozitářů.
3.10.2

Recyklace je vedle dlouhodobého používání výrobku a jeho opětovného užití dalším způsobem účinného využívání zdrojů, kterým se nařízení zabývá. Cílem je zvýšit obsah recyklovaných materiálů ve výrobcích, recyklovatelnost výrobků a hodnotu recyklačního a opravárenského odvětví. EHSV tento cíl podporuje, poukazuje však na to, že stále existují určité technické, právní a koncepční překážky, které je třeba překonat. Uvažování v duchu koloběhu materiálů ukazuje, jak rozsáhlé jsou změny, které je třeba provést. Jako příklad lze uvést to, že vyšší míra recyklace by se měla shodovat s minimálními kvótami pro obsah recyklovaných materiálů, nebo to, že teoretická recyklovatelnost výrobků (3) by měla být v souladu s technickými možnostmi jejich recyklace a s praktickým prováděním recyklačních opatření. Například v oblasti umělých hmot je zapotřebí provést celou řadu designových a výrobních změn do té míry, že druhotné suroviny nejsou postaveny na roveň primárním surovinám (4). Recyklace je rovněž příležitostí pro Evropu: do Evropy se například dovážejí cenné rudy, buď v podobě surovin, nebo výrobků, které po svém použití skončí takříkajíc „bezplatně“ v odpadu nebo jsou odeslány do světa – patří mezi ně zejména automobily a elektronický odpad. Měly být považovány za cenné suroviny a podle toho by se s nimi mělo zacházet. Demontáž, nové zpracování a recyklace jsou prospěšné pro klima, ale vytvářejí také velkou přidanou hodnotu a pracovní místa (5). Velmi důležité je ovšem i to, aby všechna taková opatření zohledňovala hospodářskou, environmentální a sociální rovnováhu.
h)

V návaznosti na předcházející odstavec je třeba zavést „zásadu nejvíce zvýhodněného regionu“, v němž by se mohly využívat specifické finanční prostředky určené k podpoře přeměny tohoto regionu. V této oblasti by měl hrát zásadní úlohu nejen sociální dialog, ale i dialog občanský, do nějž by se zapojily všechny síly působící v regionu (podniky, univerzity, výzkumná střediska, místní úřady, sdružení, odbory atd.). Díky tomu by vznikaly nové alternativy ekonomických aktivit a obnovila by se životaschopnost hospodářství v regionu.
2.3.1

Komise uvedla, že do oblasti služeb by patřilo pouze soukromě poskytované vzdělávání, pokud by tento sektor nebyl ze směrnice vyloučen. To by mohlo vést k uplatňování různých norem při provádění zásady rovného zacházení.
4.1.2

V této souvislosti by se mělo poukázat na to, že znalosti místního obyvatelstva týkající se zemědělských praktik mohou být v procesech regionální integrace cenné. Tyto znalosti jsou obvykle spojeny s trvale udržitelnými praktikami, jelikož jsou odvozeny ze zavedeného vztahu mezi člověkem a jeho přirozeným prostředím. V mnoha případech hrozí, že tyto znalosti budou ztraceny, praktiky založené na těchto znalostech byly již téměř zcela nahrazeny méně udržitelnými praktikami. To bylo důsledkem unáhleného rozhodnutí mnoha rozvojových a nejméně rozvinutých zemí následovat při modernizaci zemědělství západní model a tlaku západních zemí vyvíjeného na tyto země otevřít své trhy praktikám, které nejsou v souladu s trvale udržitelným rozvojem zemědělství. Regionální integrace proto může být skvělou příležitostí pro přenesení technických zkušeností s udržitelnými zemědělskými praktikami mezi zeměmi zapojenými do této integrace. Jedním příkladem „domorodých znalostí“ by bylo využití zpracovan ých zbytků ze zemědělské výroby jako hnojiva, které bylo téměř zcela nahrazeno chemickými hnojivy. Dostupné technologie nepochybně znamenají, že výroba chemických hnojiv je nákladově efektivnější než recyklace, ale tyto problémy lze řešit použitím inovačních metod.
9.4

Bude-li Komise považovat tento návrh za vhodný, EHSV by velice rád přispěl tím, že by radu založil a zajistil, aby plně fungovala včas do roku 2005, kdy se uskuteční Evropské turistické fórum.