Ustanovení čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) č. 228/2013 stanoví povinnost Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu, která popisuje dopad opatření vyplývajících z tohoto nařízení, do 30. června 2015 a poté každých pět let.

Tato zpráva posuzuje provádění programu POSEI v letech 2015 až 2019. Zohledňuje zejména zkušenosti Komise s prováděním tohoto programu do roku 2019 (rozpočtový rok 2020) a zohledňuje analýzu a závěry souhrnné studie výročních zpráv o provádění programů POSEI a programu pro menší ostrovy v Egejském moři na období 2015–2019, kterou vypracovala společnost Ecorys v období od ledna 2021 do října 2021.

Na podporu živočišné a rostlinné výroby bylo v rámci podpory SLP přiděleno dodatečné vnitrostátní doplňkové financování. Částka na rozpočtový rok se pohybovala od 11 do 17 milionů EUR u zeleniny a od 6 do 8 milionů EUR u živočišné výroby.

Pokud jde o odvětví diverzifikace rostlinné výroby, z analýzy ročních zpráv o provádění vyplynulo, že produkce ovoce a zeleniny klesá stejně jako míra pokrytí místní spotřeby. Některá pododvětví zvýšila svou produkci a pravděpodobně rovněž svou konkurenceschopnost: týká se to rajčat ve všech nejvzdálenějších francouzských regionech (zejména ve Francouzské Guyaně), paprik (Francouzská Guyana), melounů (Francouzská Guyana a Guadeloupe), produkce květin (Madeira) atd. Objem výroby ostatních pododvětví se snížil a mohlo dojít ke ztrátě konkurenceschopnosti: příkladem jsou brambory na Réunionu, ovoce (zejména pomeranče) na Azorách, do určité míry ananas a mango ve Francouzské Guyaně a zelenina na Madeiře. Zdá se, že konkurenceschopnost odvětví ovoce a zeleniny na Kanárských ostrovech se snížila, zatímco v odvětví vína posílila. Pozitivní trend vykazuje také produkce rumu na Madeiře.

6.4.Přispění k cílům SZP

Program POSEI přispěl v analyzovaném období k celkovým cílům SZP. Ve většině odvětví pomohl zachovat úrovně produkce, a tudíž stabilním způsobem značně podpořil příjmy zemědělců, a tím i životaschopnou produkci potravin. Udržitelné řízení bylo řešeno zejména dodržováním požadavků podmíněnosti. Vzhledem k tom, že program POSEI je určen zejména na podporu činností spojených s produkcí v odlehlejších oblastech, přispěl k zajištění vyváženého územního rozvoje.

Mezi programy POSEI a programy pro rozvoj venkova existovala značná soudržnost, která byla velmi důležitá pro splnění cílů SZP vzhledem k vzájemné závislosti mezi těmito dvěma typy podpory. Mezi programy POSEI a programy rozvoje venkova byly zjištěny četné synergie (odborná příprava a zahájení činnosti mladých zemědělců a investice podporované z programů rozvoje venkova a produkce podporovaná z programů POSEI). Silná však zůstala i soudržnost s vnitrostátní podporou, dalšími opatřeními SZP (víno, ovoce a zelenina) a programy Evropského fondu pro regionální rozvoj.

6.5.Význam programu POSEI a přidaná hodnota EU

Programy POSEI jsou koncipovány tak, aby nejvzdálenějším regionům umožnily uspokojivě řešit problémy související se zemědělstvím, zejména hospodářské výzvy. Pokud jde o konkrétní cíle nové SZP, zabývají se především třemi hospodářskými cíli zaměřenými na podporu odolného odvětví zemědělství, přičemž aspekt udržitelnosti je i nadále zajišťován prostřednictvím pravidel podmíněnosti. Legislativní rámec programu POSEI se sice zdá být v souladu s novými cíli SZP, v nadcházejících letech by však bylo třeba posoudit účinné provádění programů, aby bylo možné určit, do jaké míry splňuje požadavky na zvýšenou udržitelnost a opatření v oblasti klimatu.

Na úrovni politik je přidaná hodnota EU posuzována převážně příznivě: nejvzdálenější regiony čelí celé řadě závažných společných překážek vyžadujících zvláštní opatření, která jsou vymezena společným strategickým přístupem Komise, jehož součástí je program POSEI.

Tento program se ukázal jako pozitivní rovněž na úrovni navrhování a provádění programů, neboť členským státům ponechává volnost vymezovat své programy na základě svých specifických potřeb a zároveň reaguje na obecné celkové cíle, čímž mezi různými programy vytváří soudržnost.

6.6.Správa a řízení programů

Vzhledem k vysoké míře využití finančních prostředků a k výsledkům auditu jsou programy POSEI obecně řízeny uspokojivě. Podávání zpráv o provádění členskými státy se zejména v posledních letech zlepšilo díky novému vzoru, který v roce 2018 vyjasnil a zjednodušil požadavky na podávání zpráv. Zlepšilo se rovněž vyplácení doplňkové vnitrostátní podpory a podávání zpráv o této podpoře na základě článku 23 nařízení (EU) č. 228/2013.

Stále zde však existuje prostor pro zlepšení: v prvé řadě by měla být v programech lépe objasněna strategie členského státu včetně dalšího vývoje konkrétních ukazatelů, které by měly být uváděny ve výročních zprávách o provádění. Příspěvek programu k novým celkovým cílům SZP by měl být v programu uveden výslovněji a měl by být spojen s konkrétními kvantifikovanými cíli.

Je třeba vyvinout další úsilí ke zlepšení podávání zpráv, neboť zprávy o provádění uspokojivě neřeší plnění konkrétních cílů a obecně obsahují velmi omezené informace o výkonnosti programu při dosahování těchto cílů.

7.Doporučení

7.1.Není třeba měnit nařízení EU

Vzhledem k posouzení programu popsanému v bodě 6 se změna nařízení (EU) č. 228/2013 nepovažuje za nutnou.

7.2.Doporučení určená členským státům

Ačkoli je celkové hodnocení provádění poměrně kladné, je třeba vyvinout další úsilí, zejména pokud jde o strategii, podávání zpráv a některé další prvky.

Členské státy by měly ve svých programech stanovit jasnější strategii, zdůraznit obecné cíle a kvantifikovat konkrétní cíle za pomoci odpovídajících ukazatelů.

Tabulka 2 v příloze uvádí přehled konkrétních bodů, které je třeba zlepšit.

Mělo by dojít ke zlepšení vykazování, zejména pro účely lepšího posouzení toho, zda se daří plnit cíle, a pro účely lepšího vystižení situace zemědělského odvětví a jeho vývoje. Měly by být lépe vykazovány ukazatele výkonnosti.

I nadále zůstávají v platnosti doporučení formulovaná ve zprávě Evropské komise za rok 2016. Ta se týkají spravedlivého rozdělování podpory, prosazování udržitelných zemědělských praktik, kvality výrobků (ekologické produkce nebo jiných označení a certifikace), diferenciace produktů (hnědý cukr, udržitelné banány, čerstvé mléko, víno s chráněným označením původu atd.) a výměny osvědčených postupů s jinými nejvzdálenějšími regiony (viz příloha).