Sdělení komise Radě a Evropskému parlamentu - Zpráva o prvním roce provádění černomořské synergie /* KOM/2008/0391 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 19.6.2008 KOM(2008) 391 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU ZPRÁVA O PRVNÍM ROCE PROVÁDĚNÍ ČERNOMOŘSKÉ SYNERGIE SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU ZPRÁVA O PRVNÍM ROCE PROVÁDĚNÍ ČERNOMOŘSKÉ SYNERGIE 1. ÚVOD V květnu 2007 přijala Rada závěry ohledně sdělení Komise pod názvem „Černomořská synergie – nová iniciativa pro regionální spolupráci“[1]. V těchto závěrech vyzvala budoucí předsednické státy a Evropskou komisi, aby pokračovaly v práci na posíleném a soudržném zapojení EU v černomořském regionu a spolupráci se státy, jež jej tvoří[2]. Jelikož má oblast Černého moře pro EU strategický význam, vyzvala Rada Komisi, aby provedla v první polovině roku 2008 přezkum vývoje iniciativy černomořské synergie. Černomořská synergie představovala stále opakující se námět diskusí v příslušných pracovních skupinách během portugalského i slovinského předsednictví. To poskytlo členským státům a Komisi dosti příležitostí, aby přezkoumaly její vývoj. Evropský parlament přijal Zprávu o černomořské synergii[3]. Zpráva zdůrazňuje, že je nutné, aby se EU zaměřila na omezený okruh priorit, a zabránila tím rozptylování nebo zdvojování úsilí. Evropský parlament se domnívá, že k přijetí soudržné a účinné regionální politiky zaměřené na výsledky je třeba, aby po sdělení následovaly další důsledné kroky, jež by podpořily skutečné regionální hledisko vytvořené konkrétně pro tuto oblast. Evropský parlament se domnívá, že zeměmi, které by jako členské státy EU z černomořské oblasti mohly a měly hrát vedoucí úlohu při podporování posílené spolupráce, jsou Bulharsko, Rumunsko a Řecko. Výbor regionů doplnil stanovisko k černomořské synergii, které bylo přijato na jeho plenárním zasedání ve dnech 6.–7. února 2008[4]. Na žádost Komise připravuje Hospodářský a sociální výbor průzkumné stanovisko ke sdělení o černomořské synergii z roku 2007. Tato zpráva o prvním roce černomořské synergie popisuje pokrok dosud dosažený při provádění úkolů stanovených ve sdělení z roku 2007. Všímá si rovněž řady schůzek a diskusí s partnery v černomořském regionu. Tyto kontakty vedly k tomu, že synergie byla zahájena a potvrzena coby kolektivní úsilí, a zároveň přinesly řady návrhů do budoucna. Iniciativa černomořské synergie doplňuje evropskou politiku sousedství, politiku rozšíření pro Turecko a strategické partnerství s Ruskou federací. 2. POKROK PřI PROVÁDěNÍ KONKRÉTNÍCH ÚKOLů Sdělení z roku 2007 formulovalo konkrétní cíle a úkoly podle odvětví nebo tematických oblastí. Komise započala s realizací u většiny z těchto úkolů. 2.1. Životní prostředí Komise zkoumá podmínky pro přistoupení Evropských společenství k Úmluvě o ochraně Černého moře proti znečištění. Komise podpořila studii o právních změnách, jež by umožnily přistoupení. Očekává se, že ministerská konference států úmluvy, která se bude konat v Kyjevě v říjnu 2008, se bude touto otázkou zabývat. Plné členství v Bukurešťské úmluvě je zvláště příhodné s ohledem na nedávno přijatou rámcovou směrnici o strategii pro mořské prostředí. Tato směrnice staví z větší části na regionální spolupráci, což zahrnuje rámec regionálních mořských úmluv. Začalo se prověřovat, zda je možné napodobit postup pracovní skupiny DABLAS[5] v jiných oblastech životního prostředí, přičemž oblast odpadů je nejslibnější. Komise navíc spustila projekt zaměřený na pokračování a posílení činností pracovní skupiny. Výsledkem je, že sekretariát DABLAS bude poskytovat služby celému regionu DABLAS, jakož i přímou podporu investicím do projektů týkajících se správy povodí. Komise brzy zahájí projekt technické pomoci v oblasti změn klimatu, který zahrnuje černomořský region. Bude se zaměřovat na posílení schopnosti provést Kjótský protokol a na zapojení do mezinárodních jednání o dohodě pokrývající období po roce 2012. S našimi partnery probíhají diskuse o úsilí celého regionu při řešení změny klimatu. 2.2. Námořní politika a rybolov V rámci nedávno přijaté Integrované námořní politiky pro Evropskou unii[6] podporuje Komise lepší spolupráci mezi vnitrostátními orgány zodpovědnými za vládní příbřežní aktivity, což zahrnuje západní černomořský region, a to prostřednictvím vytvoření integrované sítě systémů námořní ostrahy. V tomto kontextu Komise rovněž posoudí možnost rozšířit tuto síť o další černomořské pobřežní země, jež nejsou členy EU. Černomořské země již zřídily výlučné ekonomické zóny a v současné době připravují rozvoj regionální strategie pro integrovanou správu pobřežních zón. Komise zkompletuje rámcový plán, aby usnadnila rozvoj námořního územního plánování do konce roku 2008. Členské státy černomořského regionu jsou vybízeny k tomu, aby zahájily vlastní reflexi námořního územního plánování a poučily se ze zkušeností jiných členských států. Komise právě zřizuje evropskou námořní síť pro pozorování a sběr údajů pro všechny mořské pánve včetně té černomořské. Opatření pro řízení rybolovu EU byla zavedena nařízením Rady stanovujícím rybolovná práva a podmínky týkající se určitých rybolovných zdrojů, jež platí pro rok 2008 pro Černé moře. Tato opatření se týkají pouze Bulharska a Rumunska, ale je potřebné, aby do řízení rybolovu a řádného ekosystému byly zahrnuty všechny země okolo Černého moře. Komise proto začala pracovat na možnostech zavedení regionální spolupráce při řízení rybolovu. Výsledky této analýzy a konkrétní návrhy budou konzultovány s členskými státy a pobřežními státy Černého moře. 2.3. Energetika Černomořský region učinil znatelný pokrok při využívání stávajících nástrojů a zdrojů. Moldavská republika, Turecko a Ukrajina potvrdily svůj záměr zapojit se do formálních jednání o přistoupení se ke Smlouvě o Energetickém společenství, která stanovuje implementaci acquis Společenství v odvětví energetiky a plynu. Gruzie byla v prosinci 2007 přijata jako pozorovatel. Co se týče energetické infrastruktury, Komise objednala studii proveditelnosti nového plynového koridoru, jenž povede přes Kaspické a Černé moře, která prozkoumává všechny možnosti přepravy (potrubím a bez potrubí). 2.4. Doprava Komise začala racionalizovat různé snahy o dopravní spolupráci. Zahájila přípravná jednání se zeměmi regionu o rozšíření transevropských dopravních sítí. Zahrnuje to možnost přípravy struktur TRACECA[7], aby sloužily jako instituce pro jihovýchodní osu. Spolu se zeměmi TRACECA připravuje Komise zasedání ministrů dopravy na konec roku 2008, kde může dojít k přijetí příslušných rozhodnutí. Prostřednictvím řady souvisejících projektů zvýšila Komise svůj zájem o námořní bezpečnost a zabezpečení. Začala navíc v Černém moři realizovat koncept námořních dálnic, úzce propojených s programem TRACECA. Započaly práce na rozšíření společného leteckého prostoru o černomořské země, což zahrnuje zlepšení bezpečnostního dozoru a posílení orgánů civilního letectví. 2.5. Řízení migrace a zlepšování bezpečnosti V závěrech Evropské rady o globálním přístupu k migraci přijatých v červnu 2007 byla schválena řada prioritních opatření, včetně vytvoření regionální platformy spolupráce pro oblast Černého moře. EU rozhodla o vytvoření této platformy spojující členské státy, agentury EU, další země ležící při Černém moři a regionální organizace v dubnu 2008. Platforma bude mít za cíl poskytovat cílený a intenzivní dialog o migraci a zlepšovat praktickou spolupráci mezi členskými státy a zeměmi v regionu, jakož i spolupráci těchto zemí navzájem. Existují pokročilé plány na finanční podporu dalšího rozvoje černomořského centra pro spolupráci v Burgasu[8]. Očekává se, že každá černomořská země zřídí vnitrostátní centrum, jež bude centru pro spolupráci dodávat relevantní informace a bude si je s ním vyměňovat. Komise spolufinancuje dva projekty proti obchodu s lidmi prostřednictvím opatření na trhu práce a policejních opatření. 2.6. Výzkumné, vědecké a vzdělávací sítě Komise podporuje institucionální spolupráci a strukturální reformy vysokoškolského vzdělávání prostřednictvím programu Tempus. Černomořská regionální spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání bude těžit z nové fáze programu, která upřednostní projekty zahrnující více zemí. Spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání a akademická mobilita jsou stále podporovány prostřednictvím programu Erasmus Mundus. Projekt propojení Černého moře ( Black Sea Interconnection – BSI) (schválen pro financování v roce 2007) vybuduje výzkumnou a vzdělávací síť napojenou na GÉANT2, vysokorychlostní, celoevropskou výzkumnou síť. Tento projekt je vlajkovou lodí a zároveň největším svého druhu v regionu. Komise rovněž podporuje regionální výzkumnou spolupráci, tj. prostřednictvím projektu INCONet EECA, který začal v lednu roku 2008. 2.7. Zaměstnanost a sociální věci Aktivity na regionální úrovni byly zahájeny nedávno. Zabývají se jednak specifickými otázkami černomořského regionu (jako je např. seminář o sociálním dialogu, který se bude konat v roce 2008) nebo v širších souvislostech tematickými okruhy (jako byl např. seminář o rovnosti žen a mužů v listopadu 2007). 2.8. Obchod EU podporovala regionální liberalizaci obchodu v oblasti Černého moře se zvláštní podporou úsilí partnerských zemí o vstup do WTO. 2.9. Demokracie, dodržování lidských práv a řádná správa věcí veřejných První z řady seminářů o občanské společnosti v rámci černomořské synergie týkající se otázek lidských práv se konal v květnu roku 2008 v Moldavské republice. Tento seminář představil normy ohledně svobody projevu z pohledu občanské společnosti. Mezi účastníky patřili představitelé vlády a zástupci občanských společností z černomořských zemí. Byla přijata doporučení vládám ohledně svobody projevu. 2.10. „Dřímající“ konflikty Komise dosud pokračovala v prosazování aktivní úlohy EU při řešení zásadních příčin těchto konfliktů, tj. v černomořském regionálním rámci. Pozornost byla věnována podpoře opatření, jež mají zvýšit vzájemnou důvěru v širším regionálním kontextu, včetně programů spolupráce, jejichž zvláštním účelem je zahájit jednání mezi znepřátelenými stranami. 3. PřESHRANIčNÍ SPOLUPRÁCE, SPOLUPRÁCE S OBčANSKOU SPOLEčNOSTÍ Programy přeshraniční spolupráce v rámci Nástroje pro evropské sousedství a partnerství podporují spolupráci mezi místními orgány hraničních regionů, jež řeší společné problémy. Usnadňují rovněž osobní kontakt. Program černomořské přeshraniční spolupráce se nachází ve své zahajovací fázi. Stranami (zastupujícími vnitrostátní a regionální orgány 10 států[9]) byl vypracován „společný operační program“. Na program bylo přiděleno 17,5 milionu EUR[10]. Očekává se, že první výzvy k podávání návrhů budou zveřejněny před koncem roku 2008. Program přeshraniční spolupráce Rumunsko-Moldavsko-Ukrajina pokrývá severozápadní pobřeží Černého moře a je na něj přiděleno 126 milionů EUR. Jeho provádění by mělo začít na podzim roku 2008. Černomořské fórum[11] zvýšilo svůj zájem o občanskou společnost. První aktivity fóra týkající se občanské společnosti již proběhly. Černomořská synergie přitáhla značný zájem nevládních organizací. Aliance 29 nevládních ekologických organizací se sešla v Oděse dne 7. února 2008 a přijala poziční dokument s názvem „Ekologizace černomořské strategie“. 4. POMOC V roce 2007 byla sedmi nečlenským zemím EU černomořského regionu přidělena pomoc Společenství ve výši 837 milionů EUR v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství a předvstupního nástroje (podrobnosti v příloze). Vytvoření investiční facility sousedství navíc nabízí nástroj pro sdružování grantových zdrojů Společenství a členských států. Tyto zdroje mohou rovněž ovlivnit dodatečné úvěrové financování z evropských institucí veřejného financování na investice v sousedních zemích včetně zemí černomořského regionu. Investiční facilita sousedství usnadní mobilizovat dodatečné finanční prostředky pro prioritní projekty, a tudíž podporu úsilí o regionální spolupráci v oblasti Černého moře. 5. OSTATNÍ SPOLUPRÁCE S PARTNERSKÝMI ZEMěMI, REGIONÁLNÍMI A MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI Diskuzí o černomořské synergii se účastnily všechny černomořské země. Předsednictví a Komise s nimi provedly řadu konzultací v různých formátech. V poslední době byl zaznamenán rychlý rozvoj vztahů mezi Evropskou unií a Organizací pro hospodářskou spolupráci v oblasti Černého moře (BSEC)[12]. V červnu roku 2007 získala Komise v BSEC status pozorovatele. Zástupci předsednictví EU, nastupujícího předsednictví a Komise zasedli s ministry zahraničních věcí států BSEC na pracovní snídani v Kyjevě v únoru roku 2008. Rozšířená BSEC trojka zasedala třikrát s příslušnými pracovními skupinami Rady. Zástupci Komise se účastnili všech jednání na vrcholné úrovni BSEC a přispěli k činnostem pracovních skupin BSEC. 6. ZASEDÁNÍ MINISTRů ZAHRANIčNÍCH VěCÍ V KYJEVě (14. ÚNOR 2008) Zasedání ministrů zahraničních věcí proběhlo z iniciativy Evropské unie a účastnili se ho všichni regionální partneři, členské státy EU a orgány EU. Zasedání spustilo černomořskou synergii coby společné úsilí. Účastníci přijali společné prohlášení[13]. Prohlášení vítá černomořskou synergii a prohlašuje, že větší zapojení Evropské unie může zvýšit potenciál černomořské regionální spolupráce. Černomořská synergie bude těžit z evropské politiky sousedství a dalších politik EU používaných na vztahy se zeměmi regionu. Podpora EU černomořské regionální spolupráci má za cíl přinést znatelné výsledky v řadě prioritních oblastí, zejména v energetice, dopravě, komunikacích, obchodu, životním prostředí, námořních politikách, rybolovu, migraci, vymahatelnosti práva a boji proti organizovanému zločinu. Prohlášení dodává, že zvýšené zapojení EU má rovněž potenciál přinést výhody v oblastech obchodu, vědy, výzkumu, kultury a vzdělávání, a rovněž tak v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí. 7. DALšÍ KROKY Zkušenosti z prvního roku prokázaly platnost zásad obsažených ve sdělení z roku 2007. Hlavním cílem iniciativy zůstává posílit činnosti na regionální úrovni podporou stability a prosperity v černomořské oblasti. Jde o flexibilní, transparentní a široce koncipovanou iniciativu založenou na společném zájmu EU a všech černomořských států. Komise vítá skutečnost, že účastníci černomořské synergie plánují pokračovat ve stávajícím pragmatickém projektově zaměřeném přístupu. Mělo by se tudíž pokračovat v provádění úkolů stanovených ve sdělení z roku 2007 a ve společném prohlášení z Kyjeva. Interakce s BSEC a dalšími regionálními subjekty vytvářející přidanou hodnotu by měla pokračovat. Během zasedání ministrů zahraničních věcí v Kyjevě a následujících měsících členské státy EU a partneři z Černomořské synergie předložili návrhy, jak proces spolupráce v rámci černomořské synergie pevně ukotvit v dlouhodobé úsilí. Tyto návrhy mohou poskytnout nový impuls regionální spolupráci s našimi partnery na východ od Evropské unie. Komise je zamýšlí prozkoumat a aktivně provést, aby podpořila účinnější a ambicióznější opatření: - Měly by se stanovit dlouhodobé, měřitelné cíle v oblastech jako je doprava, životní prostředí, energetika nebo námořní bezpečnost, aby se podnítila koordinovanější opatření. Vyžadovalo by to podporu členů černomořské synergie. V každém případě by měla být označena vedoucí země a/nebo organizace k zajištění koordinace činností, které mohou být podniknuty na vnitrostátní nebo regionální úrovni pro dosažení stanovených cílů. - K usnadnění provádění projektů by se měla zřídit odvětvová partnerství k poskytnutí rámce pro spolufinancování (včetně prostřednictvím investiční facility sousedství) a základ pro zapojení nástrojů finanční pomoci. Tato partnerství mohou spojit všechny nebo pouze některé z účastníků černomořské synergie při spolupráci na řadě projektů. Pozitivní zkušenosti ze Severní dimenze[14] jsou užitečným příkladem, jak to může fungovat. - Frekvence ministerských zasedání by měla odrážet konkrétní potřeby. V některých případech by jednání mohla probíhat ve stávajících odvětvových rámcích (jako je např. TRACECA nebo iniciativa z Baku) nebo následovat kyjevský model (současně se zasedáními BSEC s plnou účastí EU nebo zahrnující otevřenou trojku). Ministři zahraničních věcí se mohou rovněž setkat, je-li to nutné k připomenutí milníků procesu. Byla přednesena řada jiných návrhů, jež si rovněž zaslouží další posouzení: - zahrnutí Běloruska do některých odvětvových aktivit souvisejících se synergií - vytvoření fóra pro černomořskou občanskou společnost - posílení akademických a studentských sítí - založení institutu pro evropská studia v černomořském regionu Komise je připravena spolupracovat s členskými státy a všemi zúčastněnými stranami na těchto a dalších návrzích, které posilují černomořskou regionální spolupráci a které: - doplní přizpůsobenou bilaterální spolupráci, kterou máme s našimi partnery v rámci evropské politiky sousedství a dalších politik uplatňovaných v regionu - jsou široce pojímané a zahrnují všechny členské státy a černomořské země - vytvářejí přidanou hodnotu 8. ZÁVěR Původní výsledky černomořské synergie odhalily praktickou užitečnost a potenciál tohoto nového přístupu regionální politiky EU. Byla ukončena zahajovací fáze synergie a započalo se s prováděním. Účastníci preferují vytvoření dlouhodobého procesu černomořské spolupráce a formulovali sbližující se názory na její obsah či uspořádání. Zkušenosti z prvního roku rovněž poukazují na to, že rozvoj černomořské spolupráce podporované EU je procesem v komplexním prostředí. Pokračující pokrok vyžaduje konzistentní a aktivní zapojení narůstajícího počtu aktérů, včetně členských států a partnerů z černomořské oblasti. Komise bude připravena přispět k této důležité činnosti, jako tomu bylo v prvním roce. PŘÍLOHA I Mapa zemí Černého moře PŘÍLOHA II Pomoc ES zemím, kterých se týká černomořská synergie (závazky v milionech EUR) 2000-2006 v rámci TACIS a nástrojů pro Turecko | 2007 v rámci ENPI/NPP | 2007 v rámci nástroje humanitární pomoci ES | Bilaterální spolupráce | Arménie | 44,8 | 24 | Ázerbájdžán | 72,6 | 22 | 1,35 | Gruzie | 65 | 28,8 | 2 | Moldavsko | 86,5 | 45,7 | 3 | Ruská federace | 559 | 13 | 19,45 | Turecko | 1040 | 497,2 | Ukrajina | 501,5 | 144 | Bilaterální spolupráce celkem | 2369,4 | 774,7 | Regionální spolupráce | 962,2 | 62 | Celkem | 3331,6 | 836,7 | 25,8 | [1] KOM 2007 (160) v konečném znění, přijato dne 11. 4. 2007. [2] Černomořský region (viz mapu v příloze) zahrnuje Řecko, Bulharsko, Rumunsko a Moldavsko na západě, Ukrajinu a Rusko na severu, Gruzii, Arménii a Ázerbájdžán na východě a Turecko na jihu. Ačkoliv Arménie, Ázerbájdžán, Moldavsko a Řecko nejsou pobřežními státy, jsou v důsledku historie, blízkosti a úzkých vazeb přirozenými hráči v regionu. [3] Nový přístup v oblasti regionální politiky k Černému moři (2007/2101(INI)). [4] RELEX-IV-008 COR. [5] Zeměmi dunajského a černomořského regionu byla vytvořena pracovní skupina Dunaj-Černé moře, aby podporovala strategické zaměření investic týkajících se vody. [6] KOM (2007) 575 v konečném znění – Integrované námořní politiky pro Evropskou unii. [7] TRACECA, což je dopravní koridor Evropa-Kavkaz-Střední Asie, poskytuje technickou pomoc týkající se silničních železničních, leteckých spojení. [8] Černomořské centrum pro pohraniční spolupráci a informace sídlí v Burgasu v Bulharsku. [9] Arménie, Ázerbájdžán, Bulharsko, Gruzie, Moldavsko, Rumunsko, Ruská federace, Řecko, Turecko a Ukrajina. [10] Účast Turecka na programu je financována dodatečnými zdroji podle předvstupního nástroje. [11] Jde o rumunskou iniciativu. [12] BSEC byla založena v roce 1992. Původně se zaměřovala na hospodářskou spolupráci, ale její zaměření se postupně rozšiřovalo. Členy jsou všechny černomořské státy uvedené v poznámce pod čarou č. 2 a Albánie a Srbsko. [13] Ruská federace se neúčastnila jednání o společném prohlášení, protože upřednostňovala prohlášení EU-BSEC. Ruská federace však zdůraznila, že podporuje zvýšenou úlohu EU, jež je obsažena ve společném prohlášení. Nebyla proto proti přijetí dokumentu. [14] Partnerství severní dimenze vybírá a financuje projekty, které naplňují dohodnuté cíle a využívá vymezených finančních prostředků.