PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE

PŘEHLED

8.1 Kapitola 8 se skládá ze tří částí. Začíná zvláštním posouzením skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ v rámci prohlášení o věrohodnosti (viz body 8.2–8.4). Po něm následují výsledky opakovaných auditů Záručního fondu pro vnější vztahy (viz body 8.35–8.39) a Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci (viz body 8.40–8.44). Kapitolu uzavírá část věnovaná kontrole opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předchozích let (viz příloha 8.4 ).

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Úvod

8.2 V této části se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „hospodářské a finanční věci“, která zahrnuje následující oblasti politiky: 01 – Hospodářské a finanční věci, 02 – Podniky, 03 – Hospodářská soutěž, 12 – Vnitřní trh a 20 – Obchod. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2009 uvádí tabulka 8.1 .

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

8.3 Hlavní programy v této skupině politik, na něž připadá téměř 83 % (605 milionů EUR) celkových provozních výdajů této skupiny, se financují v rámci oblastí politiky 01 – Hospodářské a finanční věci a 02 – Podniky. Jedná se o tyto programy: a) sedmý a šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (7. RP, 6. RP) (222 milionů EUR); b) financování agentur EU (1)(116 milionů EUR); c) Záruční fond pro vnější vztahy (viz body 8.35–8.39) (92 milionů EUR); d) rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP – Competitiveness and Innovation Framework Programme) a víceletý program pro podniky a podnikání (MAP – Multiannual Programme for Enterprise and Entrepreneurship) (175 milionů EUR).

Tabulka 8.1 – Hospodářské a finanční věci: hlavní informace (v mil. EUR) Rozpočtová hlava Oblast politiky Popis Platby v roce 2009 Způsob rozpočtového řízení 1 Hospodářské a finanční věci Správní výdaje (23) 63 přímé centralizované Hospodářská a měnová unie 13 přímé centralizované Mezinárodní hospodářské a finanční věci 17 přímé centralizované Finanční operace a nástroje 235 přímé centralizované / společné s EIF / nepřímé centralizované prostřednictvím EIF 328 2 Podniky Správní výdaje (23) 114 přímé centralizované Konkurenceschopnost, průmyslová politika, inovace a podnikání 71 přímé centralizované / nepřímé centralizované prostřednictvím EACI Vnitřní trh zboží a odvětvových politik 145 přímé centralizované Spolupráce – Vesmír a bezpečnost 228 přímé centralizované 558 3 Hospodářská soutěž Správní výdaje (23) 91 přímé centralizované Kartely, antitrustová opatření a liberalizace 3 přímé centralizované 94 12 Vnitřní trh Správní výdaje (23) 58 přímé centralizované Politická strategie a koordinace generálního ředitelství pro vnitřní trh 8 přímé centralizované 66 20 Obchod Správní výdaje (23) 65 přímé centralizované Obchodní politika 12 přímé centralizované / společné s mezinárodními organizacemi 77 Správní výdaje celkem (23) 391 Provozní výdaje celkem (obsahující): 732 – zálohy ( 24 ) 273 – průběžné/konečné platby ( 25 ) 459 Platby za rok celkem 1 123 Závazky za rok celkem 1 373 Zdroj: Účetní závěrka za rok 2009.

8.4 Cílem rámcového programu CIP a programu MAP financovaných v rámci oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci je podpořit malé a střední podniky prostřednictvím finančních nástrojů Společenství, které jménem Komise řídí Evropský investiční fond (EIF) a které usnadňují přístup k financování. Komise uskutečňuje platby do EIF převodem prostředků na svěřenecké účty, které EIF používá na provádění programů. Riziko nelegálních či nesprávných plateb ze strany Komise je nízké.

8.5 Cílem sedmého rámcového programu v rámci této oblasti politiky je podporovat opatření v oblasti výzkumu vesmíru a bezpečnosti, zatímco šestý rámcový program podporuje opatření prosazující technologické inovace, využití výsledků výzkumu a zakládání technologických podniků ve Společenství a všech jeho regionech. Cílem programu CIP financovaného z oblasti politiky 02 – Podniky je prostřednictvím inovací napomáhat opatřením na podporu konkurenceschopnosti podniků, zejména malých a středních.

8.6 U většiny opatření v rámci uvedených tří programů (2) se finanční prostředky poskytují na základě grantové dohody s Komisí. Granty se vyplácejí ve splátkách: při podpisu grantové dohody je vyplacena záloha a následně se vyplácejí průběžné a konečné platby, jimiž se uhradí způsobilé výdaje na základě výkazů nákladů předložených příjemci.

8.7 Hlavním rizikem z hlediska správnosti je nadhodnocování způsobilých nákladů ve výkazech nákladů, jež nebude systémy dohledu a kontroly Komise odhaleno. Vzhledem ke značnému počtu těchto výkazů není Komise s to zkontrolovat každý výkaz na místě na úrovni příjemců. Účetní dvůr proto považuje riziko související se správností plateb provedených na základě výkazů nákladů za vysoké (3). Platební podmínky u zálohových plateb jsou méně složité, protože zálohy se vyplácejí na základě podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování. V zálohových platbách se však vyskytly v předchozích letech chyby, i když zpravidla šlo o nevyčíslitelné chyby týkající se procedurálních nedostatků. 8.7 Komise zavedla kontrolní strategii a vyvinula audity ex post s cílem snížit riziko, pokud jde o správnost uskutečněných plateb. Cílem nápravných opatření je snížení míry chyb. Komise získává zpět jakékoli přeplatky, které byly vyplaceny příjemcům, jichž se týkal audit.

8.8 Během sedmého rámcového programu Komise také uzavřela dohodu s Evropskou kosmickou agenturou (ESA – European Space Agency) (4) s cílem financovat kosmickou část globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES – Global Monitoring for Environment and Security) v letech 2008 až 2013. Úkoly spojenými s plněním rozpočtu Komise pověřila v souladu s článkem 53d finančního nařízení agenturu. Podle této dohody bylo agentuře přiděleno celkem 624 milionů EUR, z čehož 68 milionů EUR bylo zaplaceno během roku 2009. 8.8 Platba uskutečněná v roce 2009 pro agenturu ESA byla prvním příspěvkem z rozpočtu EU ke společně řízenému programu GMES. Smlouva o pověření uzavřená mezi Komisí a ESA byla podepsána na základě podmínky „společného řízení“, kdy jsou určitými úkoly spojenými s prováděním pověřeny mezinárodní organizace.

Rozsah a koncepce auditu

8.9 Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v části 2 přílohy 1.1 . V případě auditu hospodářských a finančních věcí je třeba brát v úvahu následující specifika: — testován byl vzorek 80 plateb, obsahující 51 průběžných nebo konečných plateb včetně 15 plateb týkajících se tří výše uvedených programů (5) (viz bod 8.5), — součástí vzorku byly zálohy, neboť se na ně vztahuje riziko výskytu chyb, — posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly spočívalo: — v dokumentárních kontrolách ex ante u plateb provedených Výkonnou agenturou pro konkurenceschopnost a inovace (EACI) (6), především formou prověrky vzorku 30 plateb, — ve vydání osvědčení o auditu výkazů projektových nákladů nezávislými auditory, — v kontrolách ex post, především v těch, které provádí generální ředitelství pro podniky a průmysl a generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti.

Správnost operací

8.10 Výsledky testování operací jsou shrnuty v příloze 8.1 . Účetní dvůr zjistil, že 26 % plateb (21 z 80) (7) obsahovalo 25 chyb. U 62 % těchto plateb (13 z 21) došlo k vyčíslitelným chybám týkajícím se způsobilosti nebo přesnosti vykázaných výdajů. Zbytek plateb (osm z 21) ovlivnily nevyčíslitelné chyby spočívající především v porušení postupů Komise při zadávání zakázek nebo jiných vnitřních pravidel (8). Účetní dvůr zjistil, že testované platby celkově nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. 8.10 Komise usiluje o další snížení chyb a jejich opravu, pokud to lze provést nákladově efektivním způsobem.

8.11 Většina těchto chyb souvisela s opatřeními financovanými z výše uvedených tří programů (viz bod 8.5) a týkala se skutečnosti, že Komise proplatila nezpůsobilé náklady, které příjemci uvedli ve svých výkazech nákladů. Tento výsledek potvrzují i zjištění kontrol Komise ex post (9). 8.11 Hlavním zdrojem chyb a žádostí o proplacení nezpůsobilých nákladů je složitost pravidel. Sdělení Komise o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum navrhuje opatření k odstranění tohoto rizika. Jelikož tyto návrhy budou provedeny teprve v rámci příštího rámcového programu a poněvadž Komise musí vyřešit problémy způsobené složitými požadavky týkajícími se způsobilosti příjemců grantů, přijala dne 26. května 2010 sdělení ( 22 ) určené ostatním orgánům, v němž je navrhována míra přijatelného rizika výskytu chyb v oblasti výzkumu v rozmezí od 2 % do 5 %. Navrhovaná míra přijatelného rizika výskytu chyb je stanovena s přihlédnutím k nákladové efektivnosti kontrol a přijatelné míře zbytkových chyb, která je odůvodněná na základě těchto nákladů.

8.12 Příčinou chyb byly zpravidla nezpůsobilé osobní a nepřímé náklady a nedostatečné nebo chybějící doklady. Následující tři příklady ukazují, s jakými typy projektů s chybami se Účetní dvůr setkává při svých auditech na úrovni konečných příjemců. 8.12 Co se týká těchto tří případů, Komise chce poukázat na následující:

Příklady nezpůsobilých nákladů Příklady nezpůsobilých nákladů

a) Šestý rámcový program Auditovaný projekt řídil příjemce, který prováděl pět projektů ze šestého rámcového programu, které financovala dvě různá generální ředitelství Komise. Při prověrce časových výkazů všech projektů se ukázalo, že příjemce nadsazoval či dokonce zdvojnásoboval počet hodin práce na financovaných projektech. Kromě toho výrazně nadhodnocoval své nepřímé náklady. Celková zjištěná chyba dosáhla 21 % výše vykázaných nákladů (přibližně 146 000 EUR). Tyto závažné nedostatky ve výkazech nákladů nebyly společností, která vydala osvědčení o auditu, zjištěny a nebyly zjištěny ani při dvou kontrolách ex post, které jménem Komise provedla jiná externí auditorská společnost. a) Komise tento případ dále prošetří a případný přeplatek získá zpět. Při kontrolách ex post provedených jménem Komise byla ve výkazech nákladů zjištěna řada nedostatků. Jejich závěr ohledně způsobilosti nepřímých nákladů se však od připomínek Účetního dvora lišil. Ačkoliv byl u jednotlivých projektů počet hodin práce skutečně zdvojnásoben, byl vyvozen závěr, že toto bylo zapříčiněno zejména nedostatečným řízením projektu ze strany příjemce a nejednalo se o úmysl.

b) Sedmý rámcový program Příjemce se od roku 2004 podílel na šesti projektech financovaných ze šestého rámcového programu a na osmi projektech financovaných ze sedmého rámcového programu. Celkový příspěvek, který obdržel od Společenství od roku 2006, činí přibližně 1 milion EUR. Metodika, kterou příjemce použil pro výpočet osobních nákladů, nebyla v souladu s pravidly ani pro šestý, ani pro sedmý rámcový program. U daného auditovaného projektu tak byly vykázané náklady nadhodnoceny o více než 17 % (asi 7 800 EUR). Stejná metodika byla uplatněna u dalších 13 projektů. b) Zjištěná chyba souvisí s chybným výkladem pravidel způsobilosti 7. RP, pokud jde o běžné produktivní hodiny. Komise provede potřebnou opravu a připomínka bude extrapolována na ostatní projekty řízené tímto příjemcem.

c) Sedmý rámcový program – společné řízení Evropská kosmická agentura vypracovává roční finanční zprávy, v nichž uvádí, jak byly prostředky obdržené od EU využity (viz bod 8.8). Účetní dvůr prověřil výroční zprávu za rok 2008, předloženou Komisi dne 19. března 2009, uvádějící výdaje ve výši 20,2 milionu EUR. Účetní dvůr zjistil, že do této částky byly zahrnuty i náklady, které by Společenstvím být financovány neměly nebo které nebyly dostatečně podloženy, a to ve výši přibližně 10 % auditovaného vzorku (přibližně 1,3 milionu EUR), a dále závažné nedostatky v pravidlech a postupech pro zadávání zakázek (10). c) Platba uskutečněná v roce 2009 pro agenturu ESA, které se týkal audit Účetního dvora, byla prvním příspěvkem z rozpočtu EU ke společně řízenému programu GMES. Podle podmínek smlouvy o pověření podepsané mezi Komisí a ESA nezávisí roční převod finančních prostředků ze strany Komise na částce uvedené ve výroční finanční zprávě předložené agenturou ESA. Možné chyby, které byly zjištěny ve výroční finanční zprávě agentury ESA, neovlivnily legalitu a správnost platby. Komise se domnívá, že rovněž s přihlédnutím k nákladům, jež původně nebyly ve finanční zprávě zahrnuty, byly náklady nahlášené agenturou ESA vyšší o 2 %. Před provedením konečné platby na konci programu bude toto opraveno.

Ačkoliv Komise souhlasí s tím, že by některé postupy pro zadávání zakázek měly být dále sladěny s pravidly ES, je nutno vzít v úvahu zvláštní povahu činností při zadávání zakázek týkajících se kosmických projektů. Komise má za to, že pravidla a postupy agentury ESA v oblasti zadávání zakázek zajišťují ve zvláštní oblasti zakázek týkajících se kosmických projektů nejlepší poměr mezi kvalitou a cenou.

Účelnost systémů

8.13 Komise nastavila různé kontroly pokrývající celý výdajový cyklus, jejichž cílem je zmírnit riziko provádění nenáležitých nebo nesprávných plateb. Účetní dvůr posuzoval účelnost fungování kontrol ex ante u plateb, spolehlivost systému vydávání osvědčení o auditu a kontroly ex post prováděné Komisí u proplacených výdajů.

8.14 Výsledky prověrky systémů dohledu a kontroly jsou shrnuty v příloze 8.2 .

Kontroly ex ante

8.15 Účelem kontrol ex ante je ověřit správnost a řádnost finančního řízení plateb. Týkají se provozního i finančního hlediska, především kvality projektových výstupů, souladu se smluvními požadavky a správnosti částek, které mají být vyplaceny.

8.16 V případě šestého i sedmého rámcového programu se průběžné i konečné platby provádějí pouze na základě výkazu nákladů, takže běžné kontroly ex ante u částek vykázaných ve výkazu nákladů umožňují zjistit pouze administrativní nebo aritmetické chyby. Aby se zohlednila přirozeně omezená povaha těchto kontrol, rozšířilo generální ředitelství pro podniky a průmysl svou strategii v této oblasti, a to především prováděním podrobnějších dokumentárních kontrol (11) a dále auditů ex ante týkajících se systémů příjemců.

8.17 Audit vzorku 80 plateb uvedený v bodě 8.9 neodhalil žádné výrazné nedostatky ve fungování dokumentárních kontrol ex ante. U oblasti politiky 02 –Podniky však Účetní dvůr zjistil, že ze 48 testovaných plateb 24 bylo ovlivněno nedostatky v kontrolách ex ante. U Výkonné agentury pro výzkum (12) kontroly ex ante neodhalily pět chyb ve správnosti. V případě agentury ESA Komise před podpisem dohody o financování GMES (viz bod 8.8) jasně nedefinovala způsobilé náklady společně financovaných činností a nezabývala se nedostatky při zadávání zakázek. Strategii pro kontroly ex ante navíc oficiálně stanovila až v únoru 2010 (viz bod 8.26). 8.17 Komise souhlasí s hodnocením Účetního dvora, že kontroly ex ante v rámci oblasti politiky 02 – Podniky neodhalily žádné výrazné nedostatky. Komise se domnívá, že kontroly ex ante v rámci oblasti politiky 02 – Podniky jsou přiměřené a účelné. Menší rozdíly neovlivňují účelnost kontrol ex ante. Odstranění těchto menších rozdílů by nebylo z hlediska nákladů efektivní. Co se týká Výkonné agentury pro výzkum, tři z pěti zmíněných případů souvisí s týmž zmocněním pracovníka v pracovním postupu v oblasti plateb, jež Účetní dvůr nepovažoval za správné. Komise nesdílí názor Účetního dvora, že v souvislosti se zmocněním schvalující osoby v případě pracovníků jednajících za finanční okruh existují chyby týkající se legality/správnosti, jelikož neexistuje žádný právní požadavek na oficiální jmenování pracovníků do jednotlivých funkcí. Skutečnost, že způsobilé náklady společně financovaných činností nejsou stanoveny do detailu, je spojena s činnostmi v rámci společného řízení obecně, a zejména s povahou programu GMES. Program se týká technicky složitého kosmického projektu zahrnujícího vývoj družic Sentinel, což v procesu vývoje a zadávání zakázek ztěžuje oddělení prvků, které jsou financovány prostřednictvím různých zdrojů. Komise se domnívá, že posouzení ex ante týkající se požadavků na „společné řízení“, které bylo provedeno před uzavřením smlouvy, bylo dostatečné. Příprava rámce pro sledování a kontrolu financování programu GMES začala již v roce 2008, na základě zkušeností s prováděním projektu však byla nutná úprava a doplnění. Komise od roku 2010 posílila a formálně schválila své monitorovací a kontrolní činnosti.

8.18 Účetní dvůr vybral dodatečný vzorek 30 zálohových plateb, aby v agentuře EACI posoudil nastavení jejího systému kontrol ex ante a jeho účelnost při řízení programu CIP (13). Žádné výrazné nedostatky nebyly zaznamenány. Účetní dvůr nicméně zjistil, že finanční manuál je třeba aktualizovat a že dokumentace k některým částem provedených kontrol je nedostatečná. 8.18 Agentura EACI uznává, že ne všechny části příručky postupů jsou zcela aktualizovány pro všechny programy. Jednotlivé kapitoly příručky byly v roce 2010 podrobeny přezkumu a aktualizovány.

Osvědčení o auditu

8.19 Finanční nařízení EU (14) vyžaduje, aby schválený auditor vydal k výkazu nákladů nad určitou hranicí osvědčení potvrzující přesnost, existenci a způsobilost vykázaných nákladů. U projektů financovaných v rámci oblasti politiky 02 – Podniky, zejména těch, které spadají pod šestý a sedmý rámcový program, představují tato osvědčení o auditu pro Komisi klíčovou kontrolu.

8.20 U všech plateb auditovaných na úrovni příjemců, k nimž bylo poskytnuto osvědčení, Účetní dvůr porovnával výsledky svého vlastního auditu s osvědčením. Ve všech případech, kdy schválený auditor vydal výrok bez výhrad, zjistil Účetní dvůr chyby. Ve dvou z těchto případů zjištěné chyby neměly výrazný finanční dopad (15), ale ve zbývajících čtyřech jej měly nebo se týkaly metodiky alokace nákladů, která nebyla v souladu s příslušnými pravidly. Toto zjištění je ve shodě s výsledky předcházejícího roku a s výsledky uvedenými v kapitole 5 a svědčí o tom, že tato kontrola je z hlediska zjišťování chyb ve vykázaných nákladech pouze částečně účelná. 8.20 Komise sdílí obavu Účetního dvora, pokud jde o správnost osvědčení o auditu v rámci 6. RP, které nakonec neposkytlo plně dodatečnou jistotu, jak se původně očekávalo. Komise však trvá na tom, že tento nástroj významně přispěl k předcházení chybám, což v porovnání s 5. RP vedlo k významnému snížení míry chyb u auditů v rámci 6. RP. Komise přijala nápravná opatření s cílem zlepšit kvalitu osvědčení o auditu v rámci 7. RP. Osvědčení o auditu v rámci 7. RP se zakládá na „dohodnutých postupech“, které od auditora vydávajícího osvědčení vyžadují, aby postupoval předem daným způsobem a na tomto základě nahlašoval skutková zjištění. Tento přístup by měl vést k snížení chybného výkladu pravidel způsobilosti ze strany auditorů, k němuž docházelo v 6. RP. V průběhu svých vlastních finančních auditů bude Komise nadále posuzovat spolehlivost osvědčení o auditu.

8.21 Pokud jde o šestý rámcový program, každý příjemce byl v zásadě povinen předložit k projektovým nákladům alespoň jedno osvědčení o auditu. U sedmého rámcového programu musí příjemci předkládat osvědčení o auditu pouze tehdy, když se souhrnné financování EU rovná nebo je vyšší než 375 000 EUR. Komise kromě toho zavedla systém vydávání osvědčení ex ante týkajícího se metodik příjemců pro výpočet nákladů. Počet příjemců, kteří obdrželi osvědčení k metodice výpočtu nákladů, je však nízký. V kombinaci s výrazným snížením počtu osvědčení o auditu, která se požadují, se tak zvyšuje riziko výskytu chyb (viz také body 5.28–5.31). 8.21 Četnost předkládání osvědčení o auditu byla v rámci 7. RP omezena s cílem snížit administrativní zátěž uloženou účastníkům. Od příjemců, kteří obdrželi osvědčení metodik pro výpočet nákladů, se však osvědčení o finančních výkazech vyžaduje i nadále, jelikož je zrušena pouze povinnost příjemce předložit průběžné osvědčení o finančních výkazech. Osvědčení o finančních výkazech je nutno předložit pro poslední vykazované období, pokud kumulativní požadovaný příspěvek převyšuje 375 000 EUR. Po období intenzivních auditů v rámci 6. RP získalo mnoho příjemců zkušenosti a Komise očekává, že příjemci budou v důsledku toho pravděpodobně používat k výpočtu nákladů projektu lepší účetní postupy. V tomto okamžiku nelze vyvodit závěr, že se celková míra chyb zvýší, jelikož zjištěná rizika mohou být vyrovnána jinými opatřeními.

Kontroly ex post

8.22 Především s ohledem na vysoký počet plateb a složitost řízených programů zřídila generální ředitelství, která odpovídají za provádění oblastí politiky 01 – Hospodářské a sociální věci a 02 – Podniky, samostatné útvary pro provádění kontrol ex post.

8.23 U oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci Účetní dvůr zjistil, že pracovní program ke kontrolám ex post pro rok 2009 byl formálně schválen až v prosinci 2009. V roce 2009 byly vydány tři zprávy o kontrolách ex post, z toho se dvě týkaly kontrol zahájených v roce 2006 a dokončených až v roce 2009. 8.23 Připouští se prodleva při formálním schválení pracovního programu pro rok 2009. Tento program však byl řídící skupinou pro vnitřní kontrolu do velké míry stanoven a schválen v únoru 2009 a od té doby bylo zahájeno jeho provádění. Program pro následující rok řídící skupina pro vnitřní kontrolu dohodla v lednu 2010 a formálně byl schválen v březnu 2010. V předchozích letech bylo množství zdrojů určených na kontroly ex post vyhrazeno na mimořádně důležitou kontrolu, a proto bylo dokončení jiných kontrol opožděno.

8.24 Pokud jde o oblast politiky 02 – Podniky, základem systému vnitřní kontroly výdajů na výzkum je systém kontrol ex post (tj. finanční audity u příjemců prováděné po proplacení částek). Tyto audity provádějí buď přímo auditoři Komise, nebo externí auditorské společnosti pod dohledem Komise. Pro šestý a sedmý rámcový program byla přijata specifická auditní strategie, jejímž cílem je: a) posoudit správnost finančních operací a poskytnout informace pro účely ročního prohlášení o věrohodnosti (viz body 8.28 a 8.29); b) poskytnout východisko pro účely nápravných mechanismů a mechanismů pro zpětné získávání částek.

8.25 Systém kontrol ex post zavedený v generálním ředitelství pro podniky a průmysl byl shledán účelným, přestože kontroly ex post zadávané externím auditorským společnostem je ještě potřeba zlepšit. Část oblasti politiky 02 – Podniky, jejíž správou je pověřena Výkonná agentura pro výzkum a agentura EACI, nebyla zahrnuta do pracovních programů výkonných agentur a kontroly ex post nebyly provedeny. 8.25 Hodnocení Účetního dvora se týká výhradně roku 2009. Pokud jde o agenturu EACI, objem a načasování prvních průběžných plateb na základě žádostí o proplacení nákladů v roce 2009 v souvislosti s oblastí politiky 02 – Podniky neodůvodňuje zahájení auditů ex post již v roce 2009. Výkonná agentura pro výzkum provádí společnou víceletou auditní strategii pro 7. RP. V souladu s touto strategií (a jak je dále podrobně uvedeno v její výroční zprávě o činnosti) byl objem plateb uskutečněných v roce 2009, které spadají do oblasti působnosti této strategie, příliš malý na to, aby odůvodnil první výběr a následné zahájení auditů ex post v roce 2009. Tyto platby uskutečněné v roce 2009 však budou uváženy v souboru plateb, z nichž budou vybrány audity ex post v roce 2010.

8.26 Pokud jde o dohodu o financování GMES (viz bod 8.8), podepsanou v únoru 2008, rámec strategie monitorování a kontroly byl dokončen až v únoru 2010. Podle článku 6 této dohody může Komise provádět dokumentární kontroly a kontroly na místě ohledně využívání financování Společenství a dále celkový audit. Ke konci roku 2009 Komise neprovedla žádnou takovou kontrolu nebo audit ani si nevyžádala podkladovou dokumentaci dokládající údaje ve výroční finanční zprávě agentury ESA. 8.26 Podle podmínek smlouvy o pověření podepsané mezi Komisí a agenturou ESA nezávisí roční převod finančních prostředků Komisí na částce uvedené ve výroční finanční zprávě předložené agenturou ESA. Komise již v roce 2009 naplánovala kontroly na místě, které se uskutečnily v roce 2010. Příprava rámce pro sledování a kontrolu financování programu GMES začala již v roce 2008, na základě zkušeností s prováděním projektu však byla nutná úprava a doplnění. Komise nedávno posílila a formálně schválila své monitorovací a kontrolní činností.

8.27 Účetní dvůr rovněž zaznamenal, že strategie auditu ex post pro sedmý rámcový program na období 2009–2016 sice byla dokončena v září 2009, ale manuál auditu k sedmému rámcovému programu nebyl ke konci roku 2009 k dispozici. 8.27 Útvary auditu v GŘ, do jejichž působnosti spadá výzkum, mají potřebné nástroje k provedení prvních auditů 7. RP. Standardní šablony byly přizpůsobeny podmínkám 7. RP a podobná aktualizace je naplánována s ohledem na manuál auditu pro 7. RP. Je však třeba mít na paměti, že hlavními podklady auditora jsou stávající pravidla pro grantové dohody, jichž se audit týká, tj. pravidla pro účast v 7. RP, ustanovení grantových dohod a případně příslušné pokyny.

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

8.28 Účetní dvůr posuzoval výroční zprávy o činnosti a související prohlášení k auditu vypracovaná pěti generálními ředitelstvími, která odpovídají za oblasti politiky zahrnuté do kapitoly „Hospodářské a finanční věci“, a relevantní části výročních zpráv o činnosti dvou výkonných agentur (16), z nichž každá odpovídá za provádění části oblasti politiky 02 – Podniky.

8.29 Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v příloze 8.3 . 8.29 Komise vítá kladné hodnocení Účetního dvora u všech výročních zpráv o činnosti, na něž se vztahuje tato kapitola. Ačkoliv GŘ COMP posouzení dopadů formálně neschválilo, v průběhu celého řízení byla rizika spojená s dotyčným zpětným získáním důkladně posuzována na úrovni vedoucích pracovníků. Vedoucí pracovníci mimoto případ velmi podrobně sledovali a byli v kontaktu s GŘ BUDG a právní službou Komise s cílem rozhodnout, jak úspěšně získat finanční prostředky zpět.

Závěry a doporučení

8.30 Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rok 2009 v rámci hospodářských a finančních věcí nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. Účetní dvůr však upozorňuje na typ a rozsah chyb, které byly zjištěny ve výdajích rámcových programů na výzkum, byť nebyly z hlediska správnosti skupiny politik jako celku významné.

8.31 Účetní dvůr prověřil tři systémy dohledu a kontroly u skupiny politik „hospodářské a finanční věci“. Dva byly označeny za účelné (01 – Hospodářské a finanční věci a 03 – Hospodářská soutěž, 12 – Vnitřní trh a 20 – Obchod), ale systém týkající se oblasti politiky 02 – Podniky byl z hlediska zajišťování správnosti plateb vyhodnocen pouze jako částečně účelný. 8.31 Viz bod 8.17 Komise se domnívá, že kontroly ex ante v rámci oblasti politiky 02 – Podniky jsou přiměřené a účelné.

8.32 Komise podnikla určitá opatření s cílem zjednodušit uplatňování pravidel způsobilosti a zvýšit informovanost příjemců v této oblasti. Účetní dvůr nicméně doporučuje, aby Komise: 8.32

a) vedla příjemce k tomu, aby předkládali metodiku výpočtu nákladů pro účely osvědčení ex ante; a) Komise přijala nedávno opatření s cílem zajistit větší přitažlivost osvědčení ex ante týkajícího se metodik příjemců pro výpočet nákladů. Komise vyjádřila své názory v tomto ohledu ve svém sdělení o zjednodušení ze dne 24. dubna 2010, jakož i ve svém návrhu na tříletý přezkum finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel, který byl schválen dne 28. května 2010. Skutečného zjednodušení by bylo možno dosáhnout povolením metodik, které se používají jako běžné účetní postupy, pokud jsou založeny na skutečných osobních nákladech zaznamenaných v účetních knihách.

b) zvýšila informovanost o způsobilosti výdajů u auditorů, kteří osvědčení vydávají, s cílem zlepšit spolehlivost poskytovaných osvědčení o auditu. b) Komise uplatňuje politiku aktivního sdělování zjištění z auditů ex post příjemcům a auditorům, kteří osvědčení vydávají, s cílem zajistit (v případě potřeby) zlepšení na úrovni auditorů vydávajících osvědčení o auditu. Vnitřní složitost kritérií způsobilosti má dopad na práci prováděnou mnoha externími auditory, kteří byli příjemci zmocněni k vydání osvědčení o auditu. U 7. RP se očekává, že se při využívání dohodnutých postupů významně sníží míra chyb zapříčiněných takovýmto chybným výkladem.

8.33 Komise by měla dále zlepšit kvalitu kontrol ex ante týkajících se postupů při zadávání zakázek a průběžných/konečných plateb a zajistit, aby kontroly ex post byly zahrnuty do pracovních programů. U společného řízení s agenturou ESA by Komise měla pečlivě sledovat účelnost fungování kontrolních systémů v agentuře ESA a spolehlivost její výroční finanční zprávy o provádění činností financovaných na základě dohody o delegaci pravomocí týkající se GMES. 8.33 Komise ověří, jaká další opatření k snížení chyb lze přijmout s přihlédnutím k aspektům nákladové efektivnosti. Co se týká společného řízení s agenturou ESA, Komise od roku 2010 prosazuje své monitorovací a kontrolní činnosti.

8.34 Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v příloze 8.4 .

VÝSLEDKY AUDITU ZÁRUČNÍHO FONDU PRO VNĚJŠÍ VZTAHY

8.35 Úkolem Záručního fondu pro vnější vztahy (17) (dále jen „záruční fond“), jenž poskytuje záruky k úvěrům třetím zemím, je vyplácet platby věřitelům Společenství (18) v případech, kdy je příjemce v prodlení se splácením, a předcházet tak přímým nárokům vůči rozpočtu Společenství. Administrativní správu záručního fondu provádí generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (GŘ ECFIN) a za správu finančních prostředků odpovídá Evropská investiční banka (EIB).

8.36 K 31. prosinci 2009 činily celkové zdroje záručního fondu 1 240 milionů EUR oproti 1 091 milionům EUR k 31. prosinci 2008. V prověřovaném roce záruční fond neobdržel žádnou výzvu k plnění záruky.

8.37 Pro analýzu roční výkonnosti fondu používá EIB a Komise srovnávací index (benchmark). V roce 2009 dosáhl výnos portfolia fondu 4,6 %, přičemž hodnota indexu byla 3,78 %.

8.38 Investiční portfolio záručního fondu řídí EIB jménem Evropských společenství (19), zatímco investiční portfolio ESUO v likvidaci spravuje zvláštní útvar GŘ ECFIN. Investiční cíle, jako např. míra rizika, typ a kvalita investic a investiční omezení, jsou u obou portfolií velmi podobné. Finanční přínosy, které by mělo řízení obou fondů útvarem GŘ ECFIN, nebyly posuzovány. 8.38 EIB i Komise mají kapacitu k řízení aktiv fondu podobným způsobem a s podobnými finančními výsledky. V souvislosti s výkonností proto neexistuje žádný důvod pro navržení změny článku 7 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009 (kodifikované znění), jehož prostřednictvím bylo řízení aktiv Záručního fondu pro vnější vztahy svěřeno EIB. Komise se domnívá, že diverzifikace provozních a finančních rizik přináší výhody vyplývající ze skutečnosti, že fondy jsou řízeny dvěma institucemi. To je ve skutečnosti postup, který používají ministerstva financí a národní centrální banky většiny členských států při externím zadávání určitých úkolů v oblasti řízení svých fondů třetím stranám.

8.39 Celkově se Účetní dvůr domnívá, že řízení záručního fondu v roce 2009 bylo uspokojivé a že k monitorování dopadu finanční krize na portfolio fondu byla přijata náležitá opatření.

VÝSLEDKY AUDITU ESUO V LIKVIDACI

8.40 Po uplynutí doby platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) dne 23. července 2002 byla aktiva a pasiva ESUO převedena na Evropské společenství (20). Čistá hodnota těchto aktiv a pasiv, uváděná jako Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci), byla přidělena na výzkum v odvětvích souvisejících s uhelným a ocelářským průmyslem.

8.41 K 31. prosinci 2009 činila celková aktiva ESUO v likvidaci 2 011 milionů EUR oproti 2 045 milionům EUR k 31. prosinci 2008. Čistý zisk za rok 2009 dosáhl 13,9 milionu EUR oproti čisté ztrátě ve výši 14,8 milionu EUR v roce 2008.

8.42 Čisté výnosy investic ESUO v likvidaci v roce 2009 dosáhly 68 milionů EUR a v rozpočtu Společenství budou k dispozici pro financování projektů výzkumu v oblasti uhlí a oceli. Účetní dvůr zjistil, že k 31. prosinci 2009 dosáhly nevyužité rozpočtové prostředky pro financování výzkumu v oblasti uhlí a oceli 238 milionů EUR (21). 8.42 Nevyužitý rozpočet ve výši 238 milionů EUR zahrnuje: — přidělenou částku na rok 2010, která nebyla dosud přislíbena (54 milionů EUR), — přidělenou částku na rok 2011 (61 milionů EUR), — nezaplacené částky (123 milionů EUR) související se smlouvami podepsanými od roku 2003, s ohledem na něž není dosud u všech partnerů projektu dokončena účetní závěrka. K zrušení závazku může dojít dva měsíce po dokončení poslední účetní závěrky v rámci smlouvy. Průměrná doba trvání smlouvy Výzkumného fondu pro uhlí a ocel (RFCS) je tři roky a většina nezaplacené částky souvisí se smlouvami, jež nebyly ještě dokončeny nebo s ohledem na něž nebyla dosud schválena závěrečná technická zpráva (což je podmínka pro provedení poslední platby a účetní závěrky). Je proto přirozené, že ke dni 31. prosince 2009 nebyla částka ve výši 238 milionů EUR dosud využita.

8.43 Výkonnost portfolia ESUO v likvidaci za rok 2009 dosáhla 5,85 %, přičemž hodnota srovnávacího indexu, který je referenční mírou pro ESUO v likvidaci, činila 4,41 %.