ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

členské státy a Evropská unie by měly v rámci strategie Evropa 2020 provádět reformy zaměřené na inteligentní růst podporující začlenění, tedy růst, jehož hybnou silou jsou znalosti a inovace a který umožňuje co největší účast. Tyto reformy by se měly zaměřit na zlepšení kvality vzdělávání a odborné přípravy, na posílení výzkumu a na podporu přenosu inovací a znalostí napříč EU. Měly by rovněž podporovat soukromé podnikání a napomáhat přerodu kreativních myšlenek v inovativní produkty, služby a postupy, které mohou vytvářet růst, kvalitní a udržitelná pracovní místa a územní, ekonomickou a sociální soudržnost a které mohou účinněji reagovat na evropské a celosvětové společenské výzvy.
A.

v zájmu podpory tohoto průřezového rozměru kultury zaujaly souhrnný, ucelený a participační přístup, přičemž: 1) začlení kulturní rozměr do strategií boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení a podpoří sociální začlenění prostřednictvím kulturních politik; 2) budou pokračovat v politikách usilujících o podporu efektivního přístupu všech osob ke kulturním činnostem a účasti všech na těchto činnostech; 3) zapojí zúčastněné aktéry, včetně osob žijících v chudobě a sociálním vyloučení a jejich sdružení, do vymezování strategií a politik a do jejich uplatňování; 4) na místní úrovni podpoří vypracování konkrétních projektů, jež propojí programy sociálního začlenění s kulturními programy; 5) podpoří spolupráci, realizaci společných projektů a výměny zkušeností a osvědčených postupů na různých úrovních správy, včetně úrovně evropské, mezi aktéry působícími v oblasti sociální, hospodářské, kulturní a vzdělávací a v oblasti týkající se mládeže, a mezi těmito aktéry a orgány veřejné moci; 6) podpoří výzkum a analýzu týkající se úlohy kultury v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení.
—

dbaly na to, aby zachování filmového dědictví bylo zohledňováno v jejich národní či regionální filmové politice, a to zejména s cílem: a) vypracovat dlouhodobou strategii národního filmového dědictví jak na analogových, tak digitálních nosičích; b) zohlednit při provádění politik na podporu přechodu na digitální kinematografii kinosály institucí pečujících o filmové dědictví a další kinosály promítající filmy, které jsou součástí filmového dědictví; c) zaručit, aby filmy, na které byla poskytnuta podpora z vnitrostátních nebo regionálních fondů, byly uloženy v instituci pečující o zachování filmového dědictví, a podporovat archivaci veškerých souvisejících materiálů, jakmile to bude proveditelné; d) zabezpečit, aby s ohledem na práva duševního vlastnictví, a aniž by byla dotčena spravedlivá odměna oprávněným osobám, a bez dopadu na běžné provozování filmu, mohly instituce pečující o filmové dědictví využívat přiměřených práv ve vztahu k uchování a ke kulturnímu a nekomerčnímu využívání filmů vzniklých s podporou vnitrostátních a regionálních fondů a souvisejících materiálů, a to způsobem, který například umožní: — veřejná promítání v jejich prostorách, nebo — rozmnožovat filmy na jakékoliv nosiče pro účely jejich uchování, nebo — restaurovat materiál, nebo — využívat materiál pro účely výstav, nebo — výzkumným pracovníkům prohlížet materiál prostřednictvím zabezpečeného internetového připojení, nebo — používat digitalizované úryvky z materiálů pro vzdělávací účely, nebo — přístup k úryvkům nebo kompletním dílům prostřednictvím veřejných platforem pro on-line přístup ke kulturnímu obsahu, např. Europeany (6) a jejich partnerských projektů nebo internetových stránek národních kulturních institucí,
—

v této souvislosti a v souladu s evropskými pravidly týkajícími se hospodářské soutěže uvážily realizaci podpůrných schémat pro digitalizaci kinematografie, která by doplňovala soukromé financování. V těchto plánech by měly být zohledněny charakteristiky každého z členských států. Příslušné možnosti by mohly zahrnovat: a) podporu kinům, která nejsou schopna nést náklady spojené s digitalizací, aby byla vybavena digitální technologií a udržela si tak konkurenceschopnost s kiny, která si mohou vybavení pořídit, například prostřednictvím modelů VPF; b) podporu kinům nacházejícím se v méně obydlených oblastech, kde je omezené kulturní vyžití; c) podporu kinům propagujícím evropská díla například tím, že uvádějí velký podíl evropských děl; d) podporu filmovým knihovnám a kinům zaměřeným na filmové dědictví v souladu se závěry Rady o evropském filmovém dědictví, včetně výzev digitálního věku ze dne 18. listopadu 2010 (7); e) podporu zavádění mechanismů solidarity mezi distributory a provozovateli nebo mezi provozovateli navzájem; f) pobízení malých kin, aby se spojovala a dělila se o náklady na digitální technologie;
3.

pro vzdělávání a odbornou přípravu mají zvláštní význam dvě z navrhovaných stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020: i) za prvé je to iniciativa Mládež v pohybu, jejímž cílem je pomoci mladým lidem, aby plně využili svého potenciálu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a zlepšili tak své možnosti uplatnění na trhu práce. Je naléhavě zapotřebí snížit počet mladých lidí bez ukončeného vzdělání, zajistit, aby všichni mladí lidé získali základní dovednosti potřebné pro další vzdělávání, a rozšířit možnosti dalšího vzdělávání v pozdějších životních etapách. Instituce poskytující vysokoškolské vzdělávání by měly být podněcovány ke zlepšování kvality a relevantnosti nabízených vzdělávacích kurzů, aby povzbudily širší okruh občanů k vysokoškolskému studiu, a současně je třeba podporovat mobilitu pro všechny mladé lidi v rámci celého vzdělávacího systému, jakož i v rámci neformálního vzdělávání, např. při práci s mládeží a zapojování mládeže. Dále je třeba podporovat získávání zkušeností přímo na pracovištích a v podnicích a rozšířit možnosti dobrovolnické činnosti, samostatné výdělečné činnosti a práci a vzdělávání v zahraničí, ii) za druhé je to iniciativa Nové dovednosti pro nová pracovní místa, ve které je zdůrazněna potřeba zdokonalovat dovednosti a zvyšovat zaměstnatelnost. Je třeba nadále zlepšovat identifikaci potřeb v oblasti odborné přípravy, zvyšovat relevantnost vzdělávání a odborné přípravy z hlediska uplatnění na pracovním trhu, usnadňovat přístup jednotlivců k celoživotnímu učení a poradenství a zajišťovat hladký přechod ze sféry vzdělávání a odborné přípravy do zaměstnání. Za tímto účelem je třeba zajistit užší spolupráci a partnerství mezi veřejnými službami, poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy a zaměstnavateli, a to na celostátní, regionální i místní úrovni. Zásadní význam pro zvýšení zaměstnatelnosti má rovněž přechod na kvalifikační systémy založené na výsledcích vzdělávacího procesu a větší míra uznávání dovedností a kompetencí získaných v rámci neformálního a zájmového vzdělávání a informálního učení;
Správní rada Evropského institutu pro rovnost žen a mužů

31.5.2013

Therese BUGEJOVÁ

Odstoupení

Členka

Vláda

Malta

Romina BARTOLOVÁ

National Commission for the Promotion of Equality
5.

POTVRZUJE VŠAK doporučení obsažená ve zprávě Účetního dvora a VYZÝVÁ KOMISI, aby s ohledem na současné i budoucí programy: a) zlepšila systém podávání zpráv o výsledcích programu Leonardo da Vinci a zavedla celkový systém měření jeho dopadu při současné minimalizaci celkové administrativní zátěže, a to především neprodleným dokončením příslušných aplikací a nástrojů; b) poskytla vnitrostátním orgánům kvalitativnější zpětnou vazbu, jejíž cílem by byl stručný pohled na provádění programu na úrovni členských států a upozornění na silné stránky i nedostatky; c) zlepšila posuzování žádostí, například dalším rozvojem příručky pro posuzovatele a zhodnocením nákladové efektivnosti kontrol posuzování žádostí při monitorovacích návštěvách v účastnických zemích zaměřených na kvalitu a dopad; d) zlepšila systém monitorování kvality a dopadu a zkoordinovala jej s podáváním výročních zpráv o činnosti, které v současnosti provádějí vnitrostátní agentury, a přitom se snažila nezvyšovat jejich pracovní zátěž; e) uvedla do souladu strukturu pracovního programu a výroční zprávy s cílem umožnit srovnání výsledků s plánovanou výkonností; f) prozkoumala možnosti zajištění uživatelsky vstřícného a účinného nástroje na vyhledávání partnerů, který by usnadňoval umísťování zahraničních účastníků; g) nejpozději do června roku 2012 informovala Radu o pokroku při uplatňování těchto doporučení.
9.

VYZÝVÁ členské státy a Komisi, aby: — zahájily proces reflexe zaměřený na stanovení možností, jak dosáhnout optimálního řešení výzev, jež s sebou přinášejí chronická onemocnění, a optimální spolupráce mezi členskými státy, a do roku 2012 shrnuly výsledky v diskusním dokumentu, — tento proces reflexe uskutečňovaly v úzké spolupráci s příslušnými zainteresovanými subjekty včetně pacientů, odborníků, plátců a poskytovatelů zdravotní péče, a aby braly v úvahu e-Zdraví a potenciální přínos jiných příslušných oblastí politiky, zejména oblastí zaměstnanosti, zdravotního postižení, vzdělávání a bydlení, — do tohoto procesu reflexe zahrnuly mimo jiné i možnost působení v těchto oblastech: — podpora zdraví a prevence chronických onemocnění: usnadnit všem občanům zvolit si zdravý způsob života, pro všechny chronické nemoci zavést komunikační sdělení a zásahy v zájmu podpory zdraví, začlenit otázku zdraví do programů vzdělávání; dále rozvíjet kvantitativní analýzu nákladové efektivnosti a zdravotních přínosů podpory zdraví a prevence; na základě vědeckých poznatků zkoumat možnosti včasného odhalení příslušných rizikových faktorů chronických onemocnění; posilovat prevenci uplatňováním hlediska zdraví ve všech politikách, — zdravotní péče: určit a sdílet osvědčené postupy, které by pacientům s chronickým onemocněním usnadnily dosáhnout co největší autonomie a co nejlepší kvality života; pokud jde o účinné, aktivní a včasné zásahy; sekundární prevenci; cenovou dostupnost péče v případě chronických onemocnění a přístup k ní; uplatňování inovativních modelů péče o chronicky nemocné osoby, zejména pokud jde o primární a komunitní péči, a způsoby, jak v tomto směru zmírnit nerovnosti v oblasti zdraví, — výzkum chronických onemocnění: jak založit praktické uplatňování prevence, včasných zásahů a péče na stávajících vědeckých poznatcích týkajících se chronických onemocnění, s cílem zlepšovat strategie, technologie a podporu v zájmu aktivního a zdravého stárnutí, — srovnatelné informace na evropské úrovni o incidenci, prevalenci, rizikových faktorech a výstupech, pokud jde o chronická onemocnění, zohlednit různé stávající mechanismy, jako je evropský průzkum zdravotního stavu (EHES), vypracování statistik úmrtnosti v rámci Eurostatu, stávající rejstříky a další zdroje, umožnit srovnávání a politiku na základě vědeckých důkazů;
12.

VYZÝVÁ Komisi, aby: — podněcovala spolupráci mezi členskými státy a podpořila vypracování uvedeného akčního plánu do roku 2012, — zařadila odbornou přípravu a vzdělávání pracovníků ve zdravotnictví v souladu se stěžejními iniciativami strategie Evropa 2020 Program pro nové dovednosti a pracovní místa a Mládež v pohybu mezi prioritní oblasti a aby zvážila, jak co nejlépe využít nástrojů EU k financování těchto činností, aniž by tím byl dotčen budoucí finanční rámec, — umožnila, aby pracovní plán programu v oblasti zdraví na rok 2011 mohl obsahovat společnou akci, která bude platformou pro spolupráci členských států při prognózování potřeby pracovníků ve zdravotnictví a při plánování pracovních sil ve zdravotnictví v těsné spolupráci s Eurostatem, OECD a WHO.
20.

Následující doporučení se vztahují na členské státy, které se rozhodnou pro zavedení ECLI a minimálního souboru jednotných metadat pro judikaturu: a) ECLI by měl být použit dle znění § 1 přílohy u všech rozhodnutí vydaných všemi soudy členského státu; b) Členské státy by měly uvést u všech rozhodnutí soudů, která jsou zveřejněna na veřejně přístupných webových stránkách, minimální soubor metadat, jak je uvedeno v § 2 přílohy; c) členské státy by měly jmenovat vnitrostátního koordinátora ECLI, jak je uvedeno v § 3 odst. 1 přílohy; d) Soudní dvůr EU by se měl účastnit systému ECLI; e) Evropská komise by měla zřídit webovou stránku ECLI v rámci portálu evropské e-justice, jak je uvedeno v § 4 přílohy; f) Evropská komise a členské státy by měly zřídit za vzájemné úzké spolupráce vzájemně propojený vyhledavač identifikátorů a metadat, jak je uvedeno v § 5 přílohy; g) Členské státy a jejich soudy by měly šířit informace o ECLI, webové stránce ECLI a o vyhledávacím rozhraní na svých vnitrostátních webových stránkách a ve svých publikacích, i když ECLI v příslušném členském státě nebude zaveden; h) Kromě členských států se kandidátské země a státy (8) luganské úmluvy vybízejí, aby využívaly systém ECLI; a i) členské státy by měly každý rok podat Radě zprávu o pokroku při zavádění ECLI a metadat pro judikaturu.
21.

VYZÝVÁ členské státy, aby: — stanovily duševní zdraví a pohodu jako prioritu svých politik v oblasti zdraví a vypracovaly strategie nebo akční plány týkající se duševního zdraví, včetně prevence depresí a sebevražd, — do těchto strategií nebo akčních plánů, které mají být provedeny v rámci partnerství s příslušnými zúčastněnými stranami a jinými sektory politik zahrnuly prevenci duševních poruch a podporu duševního zdraví a pohody jako jejich podstatnou součást, — zlepšily určující sociální faktory a infrastrukturu, která podporuje duševní pohodu a zlepšuje přístup k této infrastruktuře pro osoby trpící duševními poruchami, — pokud možno a ve vhodných případech podporovaly sociálně začleňující léčbu a modely péče na úrovni komunity, — přijaly opatření proti stigmatizaci, vyloučení a diskriminaci osob s problémy s duševním zdravím a aby podporovaly jejich sociální začlenění a přístup ke vzdělání, odbornému vzdělávání, bydlení a práci, — co nejlépe využívaly možností nabízených strukturálními fondy v oblasti duševního zdraví, zejména ve prospěch reforem a dalšího zlepšování svých systémů péče o duševní zdraví, aniž je dotčen budoucí finanční rámec, — využívaly možností nabízených technologickými aplikacemi, včetně e-Zdraví, za účelem zlepšování systémů a služeb péče o duševní zdraví, prevence duševních poruch a podpory pohody, — přijaly opatření pro větší zapojení zdravotnictví a sociální péče společně se sociálními partnery do oblasti duševního zdraví a pohody na pracovišti s cílem případně podpořit a doplnit programy vedené zaměstnavateli, — podpořily činnosti (např. programy odborné přípravy), které umožní odborníkům a řídícím pracovníkům zejména ve zdravotnictví, oblasti sociální péče a na pracovištích řešit problémy týkající se duševní pohody a duševních poruch, — posilovaly podporu duševního zdraví dětí a mladých lidí podporou pozitivních rodičovských dovedností, holistickým přístupem, s cílem omezit šikanování a zvýšit sociální a emoční způsobilost, jakož i podporu rodin, v nichž má jeden z rodičů duševní poruchu.
15.

VYZÝVÁ členské státy a Komisi, aby: — mezi službami v oblasti imunizace dále rozvíjely spolupráci na vnitrostátní a nižší úrovni, dále zlepšovaly a koordinovaly monitorování proočkovanosti i systémy informování, — usilovaly o posílení dohledu nad nemocemi, jimž lze předcházet očkováním; zlepšovaly informační systémy i případné imunizační registry, — zvážily vytvoření metodiky používání společných ukazatelů očkování na podporu sběru údajů v celé EU, který by probíhal v těsné spolupráci s WHO, — zvážily, které systémy a postupy by mohly pomoci zajistit řádnou kontinuitu imunizace jednotlivců v případě, že v rámci členských států změní místo bydliště, — podporovaly zlepšování programů imunizace, — spolupracovaly při uzpůsobování přístupů a komunikačních strategií konkrétním potřebám, kdy je třeba reagovat na obavy těch, kdo jsou vůči prospěšnosti očkování skeptičtí, — sdílely zkušenosti a osvědčené postupy v zájmu zlepšování proočkovanosti dětí proti nemocem, jimž lze předcházet očkováním, a to u obyvatelstva obecně i u nedostatečně proočkovaných skupin, — za účelem usnadnění výměny informací mezi poskytovateli služeb v oblasti očkování stanovily za podpory Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) a Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) demonstrativní seznam náležitostí, které by měly být uvedeny v očkovacích průkazech nebo ve zdravotních kartách používaných na vnitrostátních úrovních i úrovních nižších. To je třeba provést s patřičným ohledem na vlastní politiky členských států v oblasti veřejného zdraví a je třeba při tom zohlednit náležitosti očkovacích certifikátů uvedené v příloze 6 Mezinárodního zdravotního řádu WHO. Tyto informace by měly být v rámci EU snadno srozumitelné.
22.

VYZÝVÁ členské státy a Komisi, aby: — pod záštitou Pracovní skupiny pro veřejné zdraví na úrovni vyšších úředníků zahájily proces reflexe s cílem stanovit účinné způsoby investování do zdraví a usilovat o moderní, pružné a udržitelné systémy zdravotní péče, — v zájmu zahájení procesu reflexe a splnění těchto cílů: — požádaly Pracovní skupinu pro veřejné zdraví na úrovni vyšších úředníků, aby podnítila proces reflexe, stanovila pro něj plán a vypracovala modality, — požádaly Pracovní skupinu pro veřejné zdraví na úrovni vyšších úředníků, aby konala pravidelná jednání s Výborem pro hospodářskou politiku a s Výborem pro sociální ochranu, — členským státům usnadnily přístup k neformálnímu a nezávislému poradenství poskytovanému odborníky z oblastí politiky, jichž se proces reflexe týká, — do tohoto procesu reflexe začlenily především tyto cíle: — posilování odpovídajícího zastoupení otázek zdraví v rámci strategie Evropa 2020 a procesu evropského semestru, — sdílení a analýza zkušeností, osvědčených postupů, v zájmu vytvoření faktorů úspěšnosti účelného využívání strukturálních fondů pro investice do zdravotnictví, — sdílení zkušeností, osvědčených postupů a odborných poznatků za účelem pochopení rostoucích a měnících se potřeb společnosti v oblasti zdraví, zejména v důsledku stárnutí obyvatelstva, a za účelem odpovídajících reakcí na tyto potřeby, a účelné a účinné plánování investic v odvětví zdravotnictví, — spolupráce při měření a monitorování účinnosti investic do zdravotnictví, — zohledňování programů, údajů, znalostí, důkazů a odborných poznatků v rámci EU, v mezivládních organizacích, zejména WHO a OECD a v členských státech, aby se předešlo zdvojení úsilí;
Podoblast 2: a) přímými spojnicemi mezi dvojicemi bodů 4–5, 5–6 a 6–7; b) dále přímou spojnicí z bodu 7 přes bod 8 do bodu, kde tato přímka prochází státní hranicí; c) dále státní hranicí od průsečíku uvedeného v bodě b) po průsečík s přímou spojnicí z bodu 10 přes bod 9; d) dále od průsečíku uvedeného v bodě c) přímou spojnicí přes bod 9 do bodu 10; e) dále přímou spojnicí mezi body 4 a 10.
28.

zasazovaly se o to, aby do politik na podporu začleňování Romů byli aktivně zapojeni zástupci romské občanské společnosti a všechny další zainteresované strany, a to i na regionální a místní úrovni;
CS Úřední věstník Evropské unie C 229/10

Oznámení vlády Malty ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků

(Text s významem pro EHP)

2011/C 229/06

Podle čl. 3 odst. 2 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků Ministerstvo zdrojů a záležitostí venkova Republiky Malta (Ministry for Resources and Rural Affairs of the Republic of Malta) vyzývá k podávání žádostí o licence k průzkumu nebo licence k průzkumu a těžbě pro následující oblasti/bloky maltských vod:

i) oblast 1

ii) bloky 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 a 8 oblasti 3

iii) bloky 1, 2 a 3 oblasti 4

iv) oblast 5

v) oblast 6

Následující oblasti/bloky jsou již předmětem uděleného povolení a do dalšího oznámení nejsou k dispozici:

i) oblast 2

ii) bloky 4, 5, 6 a 7 oblasti 4

iii) oblast 7

Žádosti by měly nést jasné označení „Licenční kolo pro rok 2011 – vody Malty“ a měly by být zaslány v zapečetěné obálce na adresu ředitele maltského Úřadu pro zdroje (Malta Resources Authority), 2. patro budovy Millennia, ulice Alda Mora, Marsa MRS 9065, Malta. Žádosti musí být doručeny nejpozději do 1. prosince 2011 do poledne (12:00 hod.) místního času. Obdržení žádosti nezavazuje vládu Malty k udělení povolení pro část oblasti či celou oblast, kterých se žádost týká.

Žadatelé musí poskytnout informace požadované v tiskopise zveřejněném v Petroleum (Production) Regulations z roku 2001 (právní oznámení 320 z roku 2001, 1. prosince 2001).

Oblasti/bloky, pro něž je možné udělit povolení, jakož i oblasti/bloky, které jsou již předmětem povolení, jsou vymezeny zeměpisnými souřadnicemi, které je možné získat spolu s dalšími informacemi od ředitele maltského Úřadu pro zdroje (Malta Resources Authority) na výše uvedené adrese nebo na adrese ceo@mra.org.mt

Upozorňujeme, že oznámení vlády Malty ze dne 21. ledna 2005 (2005/C 62/06) k výše uvedené směrnici zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie dne 12. března 2005 se tímto zrušuje.
—

výsledky konference na úrovni odborníků nazvané „Prevention and control of childhood asthma and allergy in EU from public health point of view: urgent need to fill the gaps“ („Prevence a kontrola dětského astmatu a alergie v EU z pohledu veřejného zdraví: naléhavá potřeba zaplnit mezery“), konané ve dnech 21. a 22. září 2011 ve Varšavě – Ossa (Polsko), na které bylo zdůrazněno, že existuje naléhavá potřeba zlepšit prevenci, včasné zjišťování a léčbu chronických respiračních onemocnění u dětí tím, že se tyto otázky budou řešit na místní, regionální, celostátní úrovni i na úrovni EU. V tomto ohledu by měla být posílena spolupráce mezi členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami při zlepšování a podporování sítě národních center;
9.

Rada vyzývá členské státy, aby: — důrazně podporovaly systematické začleňování vzdělávání zaměřeného na acquis Unie do počátečního i dalšího vzdělávání právníků, přičemž by měl být kladen důraz na interakci mezi vnitrostátními předpisy a právem Unie a na to, jak ovlivňují jejich každodenní praxi, — se důrazně zasadily o to, aby bylo právníkům a zejména soudcům a státním zástupcům umožněno během jejich praxe využít přinejmenším týdenního vzdělávání, které bude věnováno acquis a nástrojům Unie, — podpořily vnitrostátní profesní organizace právníků s cílem prosazovat účast svých členů na dalším vzdělávání, — podpořily své vnitrostátní orgány pověřené vzděláváním soudců, státních zástupců a soudních zaměstnanců v rozšíření vzdělávání v oblasti práva Evropské unie a vnitrostátních právních systémů a poskytovaly vzdělávání na místní, regionální a celostátní úrovni, — podpořily vnitrostátní strukturu pro justiční vzdělávání s cílem každoročně poskytovat, je-li to možné prostřednictvím EJTN, informace Komisi o nabízeném vzdělávání v oblasti práva EU a o počtu právníků, kteří tímto vzděláváním prošli, — podpořily vnitrostátní právnické profesní organizace, aby prostřednictvím svých organizací na evropské úrovni informovaly Komisi o nabízeném vzdělávání v oblasti práva EU a o počtu právníků, kteří tímto vzděláváním prošli,
10)

KONSTATUJE, že poruchy komunikace u dětí by měly být pomocí screeningu rozpoznány co nejdříve. Posledním okamžikem, kdy je třeba problém zjistit a zabránit jeho negativnímu dopadu na jazykový a kognitivní vývoj dětí, nebo tento dopad omezit, je nástup do školy. Dokládá to skutečnost, že poruchy sluchu, zraku a řeči jsou významnou příčinou zaostávání v učení a obtížného osvojování jazykových dovedností, které jsou pro děti nesmírně důležité, mají-li účinně komunikovat;
Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

28.2.2013

Paula ILVESKIVIOVÁ

Odstoupení

Náhradnice

Odbory

Finsko

Tarja ARKIOVÁ

Confederation of Unions for Professional Managerial Staff in Finland – AKAVA
6.

pokud to je to možné a vhodné, měl by být na všech úrovních vzdělávání nabízen v rámci perspektivy celoživotního učení širší výběr jazyků, včetně méně používaných jazyků a jazyků sousedních zemí, a příslušné jazykové a kulturní instituce by rovněž měly poskytovat více informací o těchto jazycích a pomáhat s orientací v této problematice,