ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

zdůrazňuje, že sedmý akční program pro životní prostředí by měl vytvořit náležitý rámec pro zajištění přiměřeného financování, a to i pokud jde o financování inovací, výzkumu a vývoje, a že financování ekologických cílů, v součinnosti s programem LIFE a za plného zohlednění ochrany životního prostředí, by mělo tvořit důležitou součást víceletého finančního rámce, reformy společné zemědělské politiky (SZP), společné rybářské politiky, politiky soudržnosti a programu Horizont 2020; domnívá se zejména, že EU by měla pro tento program vytvořit nové zdroje financování, a to například prostřednictvím tržních nástrojů a zpoplatněním ekosystémových služeb;
A.

vzhledem k tomu, že informační a komunikační technologie (IKT) zásadním způsobem přímo i nepřímo ovlivňují oblast politiky, hospodářství, společnost, kulturu a každodenní život občanů EU; vzhledem k tomu, že konkurenceschopný jednotný digitální trh, který by odstranil veškeré překážky přeshraničním elektronickým službám a nebyl by narušován hospodářskou soutěží, by měl pro občany EU značný přínos;
141.

v souvislosti s nástupem „arabského jara“ uznává zaměření na individuálně přizpůsobené přístupy zdola nahoru a nutnost učinit z problematiky dodržování lidských práv klíčovou otázku zahraniční politiky EU; zdůrazňuje proto, že EU musí podporovat a zapojovat vlády, parlamenty a občanskou společnost do procesu dodržování a sledování lidských práv; domnívá se, že se EU musí poučit z chyb z minulosti, konkrétně z toho, že těsně před propuknutím občanské války v Libyi probíhala jednání o rámcové dohodě s Libyí a o dohodě o zpětném přebírání osob, o čemž nebyl Evropský parlament náležitě informován, a to navzdory důkazům o tom, že během předcházejícího desetiletí bylo zavražděno 1 200 vězňů, a četným zprávám o mučení, nucených zmizeních a mimosoudních popravách; současně opakuje, že partnerství EU v demokratizačních procesech a hospodářské prosperitě na Jihu musí probíhat souběžně s její angažovaností v zemích Východního partnerství; zdůrazňuje, že finanční prostředky, které nebylo možné přidělit nebo převést do zemí evropského sousedství kvůli nepříznivému hodnocení, by se měly přerozdělit do jiných projektů realizovaných partnerskými zeměmi evropského sousedství jak v jižním, tak také severním rozměru;
B.

vzhledem k tomu, že politika soudržnosti se musí řídit strategií Evropa 2020, podle níž by měly být organizovány politické iniciativy zaměřené na inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a zahrnuty kroky na podporu ekonomiky s vysokou mírou zaměstnanosti, prosazující sociální a územní soudržnost, a cílem politiky soudržnosti musí být vhodný rozsah nejvzdálenějších regionů; vzhledem k tomu, že výchozí podmínky nejvzdálenějších regionů, pokud jde o dosažení těchto cílů, jsou těžší než u některých regionů a že nejvzdálenější regiony chtějí spolupracovat na konkretizaci pěti cílů, kterých by mělo být dosaženo do roku 2020 v oblasti zaměstnanosti, inovací, vzdělání, sociálního začlenění, klimatu a energie, a vzhledem k tomu, že potřeba zaměřit cíle strategie Evropa 2020 tak, aby byl využit jejich potenciál a zajištěn růst špičkových odvětví, neumožňuje obejít strukturální překážky, s nimiž se tyto regiony potýkají, ani základní úlohu tradičních odvětví v oblasti rozvoje;
31.

je přesvědčen, že lepší přeshraniční spolupráce by mohla významně přispět ke splnění cílů programu Natura 2000; zdůrazňuje, že pokud jde o ochranu biologické rozmanitosti a přírodních zdrojů, je nezbytná užší spolupráce evropských, vnitrostátních, regionálních a místních orgánů; v tomto ohledu zdůrazňuje příležitosti v zájmu řešení úbytku biologické rozmanitosti prostřednictvím přeshraniční, meziregionální a nadnárodní spolupráce a domnívá se, že by významně přispělo k dosažení tohoto cíle lepší využívání možností teritoriální spolupráce, výměny informací, zkušeností a osvědčených postupů; poukazuje na to, že začlenění priorit souvisejících s biologickou rozmanitostí do regionálních makrostrategií je důležitým krokem k její obnově a ochraně.
M.

vzhledem k tomu, že reforma vnější pomoci EU by měla reagovat na to, že evropští občané stále více podporují oficiální rozvojovou pomoc jako prostředek vymýcení chudoby a dosažení rozvojových cílů tisíciletí, měla by s ohledem na skutečnost rozptýlit pochyby, co se týče efektivity poskytování pomoci, a názorně prezentovat vliv pomoci na zlepšení života chudých lidí;
18.

vyzývá ke zvážení možnosti vyslat, pokud o to vláda Mali požádá, misi zorganizovanou v rámci evropské bezpečnostní a obranné politiky (EBOP) a pověřenou mandátem Rady bezpečnosti OSN, která by malijské armádě poskytla logistickou podporu, jakož i možnosti, že by případné jednotky společenství ECOWAS nebo spojené jednotky společenství ECOWAS, Africké unie a OSN zajistily bezpečí v oblastech Mali, které nejsou obsazeny nezákonnými ozbrojenými skupinami;
35.

konstatuje, že návrh na zavedení převoditelných koncesí k rybolovu obsažený v základním nařízení jako jediný způsob řešení nadměrného rybolovu by mohl vést k chování odporujícímu hospodářské soutěži, ke spekulacím a koncentraci, a je přesvědčen, že toto opatření by proto mělo být dobrovolné a mělo by podléhat rozhodnutí členských států, jak je tomu v současné době; upozorňuje na to, že přímá zkušenost některých členských států, které již systém převoditelných koncesí zavedly bez účinných omezení a záruk, ukazuje přímou souvislost mezi jejich zavedením a zvýšením soustředění rybolovných práv do rukou několika málo subjektů a následný nárůst cen produktů rybolovu; konstatuje, že ačkoliv v některých zemích po zavedení takového systému následovalo snížení kapacity loďstva, bylo to především na úkor drobného a řemeslného pobřežního rybolovu, který nepředstavuje ty složky loďstva, jež mají nejničivější vliv na životní prostředí, nýbrž je z hospodářského hlediska nejohroženější oblastí celého průmyslu a největším zdrojem pracovních míst a hospodářské činnosti v pobřežních oblastech; připomíná, že omezení rybolovné kapacity neznamená nutně snížení intenzity rybolovu, ale pouze koncentraci využívání rybolovných zdrojů hospodářsky konkurenceschopnějšími subjekty; zdůrazňuje, že pokud by byl zaveden systém převoditelných koncesí k rybolovu, bylo by nutné stanovit odpovídající záruky, které umožní chránit drobný a pobřežní rybolov;
3.

vyzývá Komisi, aby se zasadila o vypracování dlouhodobých plánů řízení pro veškerý komerční rybolov v EU, a to v rámci vysoce decentralizovaného systému řízení, do něhož budou plně zapojeny všechny zúčastněné strany; zdůrazňuje možnost vytvoření skupin v rámci rybolovu podle územních rybolovných oblastí prostřednictvím rozdělení společné rybářské politiky do správních oblastí, přičemž by byly zohledněny jak specifické rysy různých evropských moří, tak stav drobného pobřežního rybolovu v jednotlivých oblastech, aby se opatření přijímaná v oblasti řízení co nejvíce přizpůsobila současnému stavu jednotlivých loďstev;
2.

chválí úsilí sousedních zemí, které hostí uprchlíky ze Sýrie a poskytují jim humanitární pomoc a vyzývá v tomto ohledu k poskytnutí větší mezinárodní podpory a pomoci těmto zemím; zdůrazňuje, že je naprosto nezbytné najít dlouhodobě udržitelné řešení humanitární krize jak v Sýrii, tak mezi syrskými uprchlíky v sousedních zemích; naléhavě žádá sousední země, aby i nadále poskytovaly uprchlíkům ze Sýrie a vysídleným osobám ochranu a zdržely se, v souladu se svými mezinárodními závazky, vyhošťování a navracení takovýchto osob do Sýrie; vyzývá EU, aby přijala vhodná zodpovědná opatření vzhledem k možnému přílivu uprchlíků do svých členských států; zdůrazňuje nutnost spolupracovat s Červeným křížem; vítá připravenost EU nabídnout další podporu, včetně podpory finanční, s cílem pomoci sousedním zemím, mj. Turecku, Libanonu a Jordánsku, přijmout rostoucí počet uprchlíků ze Sýrie a naléhavě vyzývá EU a její členské státy, aby zintenzívnily své úsilí a nalezly alternativní způsoby, jak poskytnout humanitární pomoc syrskému lidu, a to přes všechny překážky a obtíže;
12.

je znepokojen tím, že konfrontace v dole Gold One Modder East je známkou toho, že by se nespokojenost pracovníků mohla rozšířit do oblasti těžby zlata, což by mohlo vést k rozšíření násilností;
23.

zdůrazňuje, že energie z obnovitelných mořských zdrojů představují průmyslové odvětví budoucnosti, které umožní zmírnit následky změny klimatu a energetickou závislost EU, posílit energetickou udržitelnost v oblastech Atlantského oceánu a dosáhnout cílů strategie Evropa 2020; připomíná, že oblast Atlantského oceánu je pro podporu těchto energií zvláště příznivá, a domnívá se, že orgány veřejné správy by měly podporovat soukromé investice do takových technologií, zejména do větrné energie u pobřeží, energie z vln či slapové energie;
34.

poukazuje na to, že pokračující sbližování sdělovacích prostředků vyžaduje nové přístupy k řešení problémů nejen co se týče autorských práv, ale i práv v oblasti sdělovacích prostředků; vyzývá Komisi, aby ověřila, do jaké míry jsou rozdílná ustanovení pro lineární a nelineární služby obsažená ve směrnici 2010/13/EU o audiovizuálních mediálních službách stále aktuální, a přihlédla přitom k nejnovějšímu technologickému vývoji;
3.

lituje v tomto ohledu neochoty čínských orgánů uspořádat tento dialog dvakrát ročně a jejich postoje vůči formě a četnosti těchto setkání zejména s ohledem na posílení úlohy této části občanské společnosti a zapojení občanské společnosti do tohoto dialogu; vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku EU, aby učinila, co je v jejích silách pro to, aby byl dialog o lidských právech účinnější a více se zaměřil na dosažení žádaného výsledku;
40.

připomíná, že mezinárodní spolupráce je hlavním nástrojem pro zavedení účinných opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti; připouští, že EU v současnosti není trvale aktivně zapojena do procesů a dialogů, jež se v rámci mezinárodní spolupráce zaměřují na kybernetickou bezpečnost; vyzývá Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby zahájily konstruktivní dialog se všemi stejně smýšlejícími zeměmi s cílem dospět ke konsensu a vytvořit programy zvyšování odolnosti internetu a kritické infrastruktury; domnívá se, že EU by zároveň měla zahrnovat otázky bezpečnosti internetu do rámce svých vnějších vztahů, a to trvale, mimo jiné tehdy, když navrhuje různé finanční nástroje nebo když přistupuje k mezinárodním dohodám, jejichž součástí je výměna a uchovávání citlivých údajů;
51.

domnívá se, že by tento aspekt měl být zdůrazněn především v oblasti poskytování péče, kde počet dobrovolníků neustále roste; dále poukazuje na to, že podpora dobrovolnictví jako prostředku k získávání, rozvoji a udržování dovedností by neměla vést k tomu, aby se dobrovolnictví stalo povinným požadavkem, protože to podrývá jeho podstatu;
6.

domnívá se, že významné asijské investice, zejména do využívání zásob surovin a uhlovodíků a do zemědělských zdrojů v mnoha zemích Latinské Ameriky, by měly Evropskou unii přimět k urychlenému a účinnému navýšení pomoci udržitelnému rozvoji v regionu;
63

upozorňuje na to, že v energetickém dialogu mezi EU a Ruskem, kde by EU měla zastávat jednotný postoj, by měla být zohledněna specifická a závislá situace členských států ze střední a východní Evropy, jelikož bezpečnost jejich energetických dodávek může být zaručena pouze propojením celounijní infrastruktury a úplným prováděním pravidel vnitřního trhu s energií; domnívá se, že by v rámci dialogu měly být projednávána taková klíčová témata, jako jsou přístup ke energetickým zdrojům a sítím a k vývozním trhům v oblasti energie, ochrana investic, reciprocita, předcházení krizím a spolupráce, rovné soutěžní podmínky a tvorba cen energetických zdrojů; zdůrazňuje, že zvláštní pozornost by se měla věnovat otázce ropovodu Družba a že by měla být přijata konkrétní opatření na úrovni EU s cílem obnovit dodávky ropy uzavřenou částí ropovodu;
15.

je přesvědčen o tom, že dlouhodobá stabilita v regionu vyžaduje novou jednotnou komplexní mezinárodní strategii, v níž by EU hrála vedle jiných světových a regionálních aktérů svou úlohu a která by se zaměřovala nejen na problémy mezi severem a jihem a na situaci ve státech Jižní Kordofán a Modrý Nil, ale také na reformní proces v Súdánu, který měl proběhnout již dávno, a na prohloubení demokratických reforem v Jižním Súdánu; vyzývá místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku a Komisi, aby byly připraveny nabídnout nezbytnou pomoc, pokud vládnoucí súdánská strana Národní kongres bude souhlasit se svobodným neomezeným národním dialogem zaměřeným na vytvoření inkluzivních ústavních ustanovení, která by byla pro všechny přijatelná, a přijme vážně míněné kroky k ukončení beztrestnosti v Dárfúru, Jižním Kordofánu a Modrém Nilu;
10.

připomíná, že podle programu inteligentní regulace přijatém Komisí mají být právní předpisy jasnější a přístupnější; domnívá se, že Komise by měla kodifikovat právo společností EU s cílem poskytnout uživatelsky vstřícný soubor pravidel a zajistit soudržnost práva EU; uznává přínos jediného nástroje EU v oblasti práva společností, ale je přesvědčen o tom, že nejdříve je třeba seskupit směrnice v této oblasti; navrhuje, aby byly rozděleny do skupin podle kategorií, jež by zahrnovaly zakládání a provoz společností (např. první a druhá směrnice, účetní směrnice a směrnice o auditu), mobilitu (např. třetí (13), šestá (14), desátá (15), jedenáctá (16) a třináctá (17) směrnice a budoucí čtrnáctá směrnice) a právní formy společností EU (např. SE, SCE, EHZS); zdůrazňuje, že projekt kodifikace by však samozřejmě neměl vést k zastavení nezbytných reformních činností;
40.

požaduje zřízení nového systému komplexní včasné intervence s cílem zajistit dodržování předpisů; zdůrazňuje, že členské státy, které mají problémy se splněním lhůty, by měly být včas určeny prostřednictvím nového postupu, který vyžaduje úzkou spolupráci s Komisí; zdůrazňuje, že by měla být zřízena fóra osvědčených postupů, která by umožnila Komisi, členským státům a příslušným zúčastněným subjektům vyměňovat si informace o nejlepším způsobu, jak uvedené lhůty splnit, že by členské státy měly vypracovat prováděcí plán s milníky a cíli, které by vedly ke splnění lhůty po jednotlivých fázích a že by měl být dán podnět k vypracování studie, jejímž cílem by bylo označit možnosti, jak by evropské orgány mohly pomoci zajistit plné dodržování právních předpisů v oblasti dobrých životních podmínek zvířat;
17.

zdůrazňuje, že makroregion Středomoří by mohl zajistit, aby se jednotlivé programy EU týkající se Středomoří vzájemně doplňovaly a aby stávající systémy financování byly využívány co nejúčinněji; zároveň by mohl poskytnout přidanou hodnotu konkrétním projektům Unie zaměřeným na tuto oblast a zapojit příslušné třetí země a regiony do vypracovávání makroregionální strategie, přičemž by k tomuto účelu byl využíván nástroj sousedství a partnerství a postupovalo by se vždy v souladu se zásadami právního státu, lidskými právy, základními svobodami a principy demokracie a v případě nutnosti by se prosazovala zásada „více za více“;
35.

zdůrazňuje, že by bylo vhodné zahrnout příslušná pravidla pro zpracovávání osobních údajů souvisejících se systémem eCall – a to při respektování transparentnosti –, a učinit by tak měli nejen operátoři mobilní sítě, ale také všechny další zúčastněné subjekty, včetně výrobců vozidel, center tísňového volání a tísňových služeb, aby bylo zajištěno dodržování zásad ochrany soukromí a osobních údajů v souladu s evropskými směrnicemi 95/46/ES a 2002/58/ES a vnitrostátními právními předpisy; zdůrazňuje, že jakékoli budoucí právní předpisy by měly vyjasnit odpovědnost různých subjektů zapojených do systému eCall podle směrnice 95/46/ES a podmínky pro poskytování informací subjektům údajů a pro usnadnění výkonu jejich práv;
31.

Komise by měla navrhovanou směrnici o základních platebních účtech doplnit o další iniciativy, jejichž cílem je další integrace a harmonizace služeb drobného bankovnictví a prevence finančního vyloučení. Tento soubor opatření by měl zejména: a) zlepšit hospodářskou soutěž v oblasti platebních a bankovních služeb s cílem: i) zajistit, aby byla výše poplatků spojených s bankovními účty transparentní a vzájemně porovnatelná, aby spotřebitelé mohli srovnávat tarify různých bank a vybírat si ty nejlepší nabídky; ii) odstranit veškeré technické a administrativní překážky při změnách bankovních účtů, aby klienti mohli snadno převést svůj bankovní účet z jedné banky do druhé; b) zlepšit přijímání různých druhů platebních metod ze strany prodejců, aby mohli spotřebitelé plně využívat výhod, které nabízí elektronický obchod; s ohledem na tuto skutečnost by měli prodejci obecně nabízet možnost placení základní platební kartou, aniž by si účtovali poplatek za platbu; c) dále vyjasnit vnitrostátní výklady předpisů týkajících se praní peněz a financování terorismu, aby bylo zajištěno, aby tyto předpisy nikdy nebyly použity jako nepodložená záminka pro odmítnutí méně atraktivních klientů; d) zlepšit finanční vzdělávání, mimo jiné i ve škole, bojovat proti nadměrnému zadlužování, jež je v Unii nejvýraznějším „novým sociálním rizikem“, a zlepšit přístup ke spravedlivým úvěrům a mikroúvěrům v celé Unii.
29.

vyjadřuje znepokojení nad vysokou mírou nezaměstnanosti mladých lidí v řadě členských států a nad negativními vyhlídkami v oblasti zaměstnanosti; je znepokojen nedostatečnou schopností Evropské unie přitáhnout vysoce kvalitní lidský kapitál, přičemž dochází ke značnému toku lidského kapitálu do zemí třetího světa; připouští, že Evropská unie má v kvalitním lidském kapitálu nevyužitý potenciál, a vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily své úsilí s cílem řešit nezaměstnanost mladých v EU prostřednictvím programů a konkrétních kroků na evropské a vnitrostátní úrovni; vítá v tomto ohledu prohlášení Evropské rady vyzývající členské státy, aby zavedly vnitrostátní systémy, jako je záruka pro mladé lidi, a naléhavě členské státy žádá, aby tento požadavek podpořily rychlými a konkrétními akcemi na vnitrostátní úrovni, díky nimž by mladí lidé měli zajištěno důstojné pracovní místo, vzdělávání, odbornou přípravu či rekvalifikaci; domnívá se, že by Evropská unie měla zintenzívnit své snahy o dosažení cílů strategie EU 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění v oblasti zaměstnanosti, včetně snížení zdanění pracovní síly, s cílem přilákat více investic do hospodářských odvětví, jež ji hojně využívají;
32.

je pevně přesvědčen o tom, že investice do předškolního vzdělávání a péče přináší lepší výsledky než investice do jakékoli jiné fáze vzdělávání, za předpokladu, že toto vzdělávání v každém stadiu odpovídá stupni vnímavosti a zralosti jednotlivých cílových skupin; zdůrazňuje, že je prokázáno, že investice do prvních let vzdělávání snižují pozdější náklady; domnívá se rovněž, že úspěšné vzdělávání je na všech stupních závislé na dobře vyškolených učitelích a na jejich průběžné profesní přípravě – z tohoto důvodu jsou nezbytné dostatečné investice do odborné přípravy učitelů;
102.

je pevně přesvědčen o potřebě budovat partnerství v oblasti předcházení konfliktům, civilního a vojenského řešení krizí a budování míru, a s ohledem na to je tedy třeba zlepšit fungování řídicího výboru EU-OSN; vyzývá EU a její členské státy, aby dosáhly dalšího pokroku při uvádění zásady odpovědnosti za ochranu do praxe a aby se společně s partnery v OSN snažily zajistit, aby se tato koncepce stala součástí prevence a obnovy po skončení konfliktů; vyzývá k vypracování interinstitucionálního „konsenzu o odpovědnosti za ochranu a společné politiky předcházení konfliktům“, který by existoval oučasně se stávajícím „konsenzem o humanitární pomoci“ a „konsenzem o rozvoji“ a jež by mohl zajistit větší jednotnosti EU v těchto otázkách na fórech OSN;
27.

je přesvědčen, že současná krize by měla být využita jako příležitost k přeměně našeho modelu společnosti založeného na rozvoji a k vytvoření vysoce účinného hospodářství založeného na obnovitelné energii a odolného vůči změně klimatu; zdůrazňuje, že je nutné, aby Komise předložila návrhy na vytvoření energeticko-klimatického souboru předpisů na období do roku 2030, který by spočíval na současných třech pilířích: snižování emisí skleníkových plynů, obnovitelné zdroje energie a energetická účinnost;
5.

zdůrazňuje skutečnost, že zatímco počet žadatelů o azyl během roku 2011 vzrostl, za posledních deset let došlo v EU k celkovému poklesu počtu žádostí o azyl; zdůrazňuje, že určité členské státy řeší v porovnání s ostatními neúměrné množství žádostí o azyl v důsledku různých faktorů, včetně jejich zeměpisné charakteristiky, a žádosti o azyl jsou v rámci EU rozšířeny nerovnoměrně; připomíná, že v roce 2011 připadalo více než 90 % žádostí o azyl na deset členských států, že do léta 2011 bylo v rámci EU pouze 227 osob požívajících mezinárodní ochrany přesídleno z Malty do jiných šesti členských států a že v celé EU bylo v roce 2011 znovuusídleno jen 4 125 uprchlíků do pouhých 10 členských států EU, což představuje přibližně 6,6 % všech osob přesídlených v tomto roce; zdůrazňuje, že je zásadní tyto nerovnosti identifikovat, mj. porovnáním absolutních čísel s ukazateli kapacity, a že členským státům, na které mají žádosti o azyl největší dopad, se musí dostat větší pomoci ze strany EU, a to na administrativní i finanční úrovni;
E.

vzhledem k tomu, že zástupce ministra spravedlnosti Ázerbájdžánské republiky Vilajat Zahirov zaslal dne 15. srpna 2012 maďarskému ministerstvu pro veřejnou správu a spravedlnost oficiální dopis, v němž oznámil, že rozhodnutí soudů cizích států o předávání odsouzených osob za účelem výkonu zbývající části trestu odnětí svobody v Ázerbájdžánské republice jsou prováděna v souladu s čl. 9 odst. 1 písm. a) úmluvy, aniž by bylo změněno rozhodnutí soudu; vzhledem k tomu, že pan Zahirov dále své maďarské protějšky ujistil, že podle trestního zákona Ázerbájdžánské republiky může soud změnit doživotní trest odnětí svobody pouze na časově ohraničený trest a že odsouzený může být podmínečně propuštěn nejdříve po uplynutí 25 let trestu; vzhledem k tomu, že ázerbájdžánské orgány poté popřely, že by maďarským orgánům poskytly jakékoli diplomatické záruky;
C.

vzhledem k tomu, že se v Rusku v posledních několika měsících zásadně zhoršila situace v oblasti lidských práv a že ruské orgány nedávno přijaly soubor právních přepisů, které zahrnují některá nejednoznačná ustanovení a mohly by být použity k dalšímu omezování zástupců opozice a občanské společnosti a mohly by ohrožovat svobodu projevu a shromažďování; vzhledem k tomu, že tyto záležitosti by měly být co nejdříve přednostně řešeny, zejména během dvoustranných schůzek a jednáních mezi EU a Ruskem;
14.

poznamenává, že parlamentní a soudní vyšetřování, která proběhla v Litvě v letech 2009 až 2011, nebyla schopna prokázat, že v Litvě byly tajně zadržovány osoby; vyzývá litevské orgány, aby dodržely svůj závazek znovu zahájit trestní vyšetřování ohledně zapojení Litvy do programu CIA, pokud se objeví nové informace, a to s ohledem na nový důkaz, který poskytla organizace Eurocontrol, že letadlo N787WH, které mělo údajně přepravovat Abú Zubajdáha, učinilo dne 18. února 2005 na cestě do Rumunska a Litvy mezipřistání v Maroku; konstatuje, že rozbor údajů organizace Eurocontrol rovněž odhalil nové informace získané z letových plánů, které hovoří o letu z Rumunska do Litvy dne 5. října 2005 se změnou letadla v Tiraně (Albánie), a o letu z Litvy do Afghánistánu dne 26. března 2006 přes Káhiru (Egypt); považuje za zásadní, aby nová vyšetřování zahrnovala kromě zneužívání pravomocí státními činiteli také případné nezákonné zadržování osob na litevském území a špatné zacházení s těmito osobami; vybízí úřad litevského nejvyššího státního zástupce, aby pomocí dokumentace doložil ujištění daná při návštěvě delegace výboru LIBE o tom, že „kategorickým“ závěrem soudního vyšetřování je, že „v zařízeních projektů č. 1 a 2 v Litvě nebyli zadržováni žádní vězni“;
I.

vzhledem k tomu, že, pokud by do tohoto postupu byly zapojeny jenom členské státy, aniž by se tento postup ani zdaleka neurychlil a ani se nezvýšila jeho účinnost, vyslalo by to veřejnosti negativní signál v době, kdy je obecně známo, že je nezbytné uplatňovat větší transparentnost a demokratickou podporu;