CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.9.2010 
SEK(2010) 1017 v kone čném znění 
  
ODPOVĚĎ KOMISE NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU  
„ZLEPŠOVÁNÍ DOPRAVNÍ VÝKONNOSTI NA TRANSEVROPSKÝCH ŽELEZNI ČNÍCH 
OSÁCH: SPLNILY INVESTICE EU DO ŽELEZNI ČNÍ INFRASTRUKTURY SV ŮJ ÚČEL?“  
CS 2   CS ODPOVĚĎ KOMISE NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU  
„ZLEPŠOVÁNÍ DOPRAVNÍ VÝKONNOSTI NA TRANSEVROPSKÝCH ŽELEZNI ČNÍCH 
OSÁCH: SPLNILY INVESTICE EU DO ŽELEZNI ČNÍ INFRASTRUKTURY SV ŮJ ÚČEL?“  
SHRNUTÍ  
Odstavec II první odrážka. Komise souhlasí s tím, že východiskem pro vymezení prioritních 
projektů dosud není analýza stávajících a o čekávaných dopravních tok ů. Je však d ůležité 
poznamenat, že i když tyto studie byly provede ny, a to jak pro jednotlivé projekty, tak pro 
celou síť, dosud nep řinesly průkazné výsledky, a tudíž nem ohly být jako takové použity. 
Komise se domnívá, že poskytnout definitivní  popis hlavních transevropských železni čních os 
bude pravd ěpodobně obzvlášt ě obtížné, protože se nacházejí ve stavu neustálého vývoje 
v závislosti na migraci, obchodních tocích a geo politickém kontextu. Komise však také sdílí 
názor, že vymezení hlavní sít ě by mělo být založeno na objektivní ch kritériích. Proto by 
v budoucnu m ěly být prioritní projekty i nadále založeny na politické dohod ě mezi Radou 
a Evropským parlamentem, ale ješt ě více by m ěly spoléhat na nejlepší dostupné informace.  
Odstavec II druhá odrážka. Komise vítá, že Ú četní dvůr uznává zlepšení plynoucí ze zam ěření 
spolufinancování transe vropské dopravní sít ě (TEN-T) do p řeshraničních lokalit a z práce 
koordinátor ů. Souhlasí s tím, že je nutno se dále v ěnovat vymezování míst s malou 
průjezdností, a bude na tom pracovat. 
Komise se domnívá, že pos tupy schvalování projekt ů jsou v po řádku, zvláš ť po jejich 
zásadním p řepracování pro programové období  2007–2013. Tyto postupy byly podstatn ě 
posíleny za členěním Fondu soudržnosti do tvorby programu a konkrétními opat řeními ke 
zlepšení p řípravy projekt ů, dokumentace a kvality hodnocení Komise.  
Odstavec II t řetí odrážka. Komise vítá toto kladné hodnocení p řínosů sítě TEN-T a projekt ů 
spolufinancovaných z Fondu soudržnosti. Ráda by zd ůraznila, že – jak uvádí Ú četní dvůr ve 
svém bodu 47 – zvyšování náklad ů nemá dopad na rozpo čet EU, protože p říspěvek EU je 
pevně stanoven na za čátku projektu.  
Odstavec II čtvrtá odrážka. Komise sdílí stanovisko Ú četního dvora uvedené v jeho analýze 
měřitelných zlepšení na tratích vyhrazených pro vysokorychlostní p řepravu cestujících. 
Pracuje na zlepšení situace na konven čních smíšených a nákladních tratích. 
Odstavec III první odrážka. Komise již má úzké kontakty s členskými státy a železni čními 
subjekty. Nadále s nimi bude úzce spolupracovat. Krom ě toho v rámci svých pokra čujících 
konzultací se zú častněnými stranami o pokynech pro sí ť TEN-T hledá Komise podn ěty, jak 
transevropské koridory, kde již existuje nebo se o čekává výrazná poptávka  po službách, co 
nejlépe realizovat. 
Odstavec III druhá odrážka. Komi se souhlasí s tím, že koordináto ři hrají zásadní úlohu, a dne 
8. června 2010 jmenovala t ři nové koordinátory, čímž se jejich po čet zvýšil na dev ět. 
Komise souhlasí s tím, že je nutno se dále v ěnovat vymezování míst s malou pr ůjezdností, 
a bude na tom i nadále pracovat. Evropští koordináto ři zanalyzovali místa s malou 
průjezdností u prioritních projekt ů, za něž zodpovídají. Komise rovn ěž informovala o místech 
s malou pr ůjezdností ve svých výro čních zprávách.  
Odstavec III t řetí odrážka. Komise se domnívá, že postupy schvalování projekt ů v rámci 
politiky soudržnosti pro programové období 2007–2013 jsou v po řádku. Komise nadále 
CS 3   CS pracuje na jejich zdokonalení a vynakládá zna čné zdroje s cílem p řispět ke zlepšení p řípravy 
projektů. 
Komise vítá, že Ú četní dvůr uznává zlepšení výb ěrových řízení v rámci sít ě TEN-T; zárove ň 
však připouští, že existuje prostor ke zlepšení, pokud jd e o využití analýzy náklad ů a přínosů. 
Výkonná agentura pro transevropskou dopravní sí ť pracuje na dalším rozvoji této oblasti, 
nicméně vzhledem k tomu, že finan ční prostředky určené na síť TEN-T pouze spolufinancují 
omezenou výši náklad ů každého projektu v poro vnání s výší financovanou členskými státy, je 
logické, že posuzovat náklady a p řínosy by m ěly členské státy, zejména jelikož tém ěř všechny 
údaje a předpoklady pocházejí od nich. 
Odstavec III čtvrtá odrážka. Komise uznává d ůležitost vzájemné vým ěny informací mezi 
navrhovateli projekt ů. Výkonná agentura pro tr ansevropskou dopravní sí ť toto usnadní 
pořádáním diskusí na svých pravidelných seminá řích se sou časnými a potenciálními p říjemci 
o osvědčených postupech a vzájemnou vým ěnou poznatk ů mezi všemi navrhovateli projekt ů, 
zejména v odv ětví železni ční dopravy. 
Odstavec III pátá odrážka. P řijetím technických specifikací pro interoperabilitu se Komise 
věnovala a bude i nadále v ěnovat těmto „praktickým omezením“. Evropští koordináto ři 
rovněž věnují těmto otázkám zvláštní úsilí. 
ÚVOD  
Bod 11 poznámka pod čarou č. 6. Při prezentování údaj ů o investicích ve svých dokumentech 
se Komise opírá o informace poskytnuté členskými státy. Jelikož Komi se uznává, že zlepšení 
by prosp ělo kvalitě finančních údaj ů, vynaložila zna čné úsilí, které vedlo k tomu, že 
informace obsažené ve zpráv ě Komise z června 2010 jsou výrazn ě lepší než v p ředchozích 
zprávách.  
Bod 14. Komise zd ůrazňuje, že před rokem 2007 byly projekty v rámci Fondu soudržnosti 
přijímány jednotliv ě projekt od projektu a v souladu s dostupnými rozpo čtovými prost ředky. 
Právní základ pro prioritní projek ty platil teprve po roce 2004.  
PŘIPOMÍNKY  
Bod 22. Komise má za to, že Ú četní dvůr svým výrokem, že „prioritní projekty nep ředstavují 
konečné popisy hlavních transevropských železni čních os“, míní, že je nezbytná všeobecná 
shoda, co jsou to hlavní osy, a že tato shoda by m ěla zůstat v průběhu času co nejstabiln ější.  
Komise se domnívá, že poskytnout definitivní  popis hlavních transevropských železni čních os 
bude pravd ěpodobně obzvlášt ě obtížné, protože se nacházejí ve stavu neustálého vývoje 
v závislosti na migraci, obchodních tocích a geo politickém kontextu. Komise však také sdílí 
názor, že vymezení hlavní sít ě by mělo být založeno na objektivní ch kritériích. Proto by 
v budoucnu m ěly být prioritní projekty i nadále založeny na politické dohod ě mezi Radou 
a Evropským parlamentem, ale ješt ě více by m ěly spoléhat na nejlepší dostupné informace.  
Bod 22 t řetí odrážka. P řestože Komise p řipouští, že sou částí prioritních projekt ů nejsou 
spojení s n ěkterými d ůležitými námo řními přístavy, ráda by zd ůraznila, že mnohá z nich mezi 
prioritní projekty pat ří. Dne 4. kv ětna 2010 v rámci svého p řezkumu sít ě TEN-T p ředložila 
pracovní dokument, který stanoví metodiku pro ur čení budoucí sít ě TEN-T. To by m ělo 
zabránit jakémukoli budoucímu vzniku situace popsané Ú četním dvorem. 
Rámeček 4 
Komise uznává, že koridory s evropským systémem řízení železni čního provozu (ERTMS) se 
ve 100 % nekryjí s prioritním i projekty. Systém ERTMS má požadavky, které musí být 
splněny u infrastruktury i kolejovýc h vozidel. Proces revize transevropské dopravní sít ě je 
CS 4   CS navržen tak, aby řešil i tuto otázku, a jednou ze zvažovanýc h možností je zahrnout koridory se 
systémem ERTMS p římo do prioritních projekt ů. 
Komise vyrozum ěla, že polské orgány podají koncem roku 2010 žádost o financování části 
polské severojižní osy z Varšavy do Gdyn ě, která bude zahrnovat i koridory se systémem 
ERTMS, a že orienta ční celkové náklady budou činit 386 milion ů EUR.  
Bod 23. Komise souhlasí s tím, že existuje pros tor ke zlepšení vymezení prioritních projekt ů. 
To je něco, co se řeší prostřednictvím revize sít ě TEN-T. 
Bod 24. Komise souhlasí s tím, že východiskem pro vymezení prioritních projekt ů dosud není 
analýza stávajících a o čekávaných dopravních tok ů. Je však d ůležité poznamenat, že i když 
tyto studie byly provedeny, a to jak pro jednotlivé projekty, tak pro celou sí ť, dosud 
nepřinesly průkazné výsledky, a tudíž nemohly být použity tak, jak byly. 
Komise uznává, že jak uvedl Ú četní dvůr, je třeba přezkoumat politiku týkající se 
transevropské dopravní sít ě. Tento přezkum se v sou časné době provádí a zahrnuje posouzení 
metodiky pro vymezení budoucí sít ě TEN-T. 
Bod 29. Komise se domnívá, že financování EU  má významný vliv na všechny úseky sít ě 
TEN-T p řezkoumané Ú četním dvorem v rámci tohoto auditu. Sem pat ří i zlepšení p ůvodně 
plánovaných projekt ů nebo snížení jejich rizika.  
Bod 30. Komise se domnívá, že v zemích, na n ěž se vztahuje Fond soudržnosti, by se mnoho 
železničních projekt ů prostě neuskute čnilo bez podstatného spol ufinancování Evropskou unií 
z Fondu soudržnosti nebo Evropského fondu  pro regionální rozvoj (EFRR) v četně 
přeshraničních úsek ů, čímž se zlepšuje dostupnost a výkon pr o všechny uživatele. Je žádoucí 
upřednostnit technicky a ekonomicky vysp ělé projekty, které js ou proveditelné v rámci 
programového období, jinak m ůže dojít k tomu, že p říjemci prost ředky z fond ů neobdrží. 
Vymezení velkých projekt ů v článku 39 na řízení (ES) č. 1083/2006 bylo zm ěněno, aby mohly 
členské státy snadn ěji předkládat velké p řeshraniční projekty.  
Bod 33. Komise souhlasí s tím, že je nutno se dále v ěnovat vymezování míst s malou 
průjezdností, a bude na tom i nadále  pracovat. Evropští koordináto ři zanalyzovali místa 
s malou pr ůjezdností u prioritních projekt ů, za něž zodpovídají. Komise rovn ěž informovala 
o místech s malou pr ůjezdností ve svých výro čních zprávách.  
Bod 34. Komise na období 2007–2013 zlepšila sv é postupy schvalování velkých projekt ů 
spolufinancovaných z EFRR a Fondu soudržnosti. Velké projekty spolufinancované v rámci 
Fondu soudržnosti v období 2000–2006 byly z rozpo čtových důvodů často schvalovány po 
úsecích. V tomto smyslu nemusí kvalita p řípravy jednotlivých úsek ů odrážet kvalitu p řípravy 
a vývoje celkové osy. 
Bod 35. Interní konzultace p říslušných útvar ů Komise (tzv. „meziútvarová konzultace“) byla 
a stále je klí čovým prvkem v rámci procesu hodnocení a schvalování.  
V programovém období 2007–2013 Komise z řídila nástroj JASPERS, který poskytuje 
technickou pomoc novým členským stát ům s cílem p řispět ke zlepšení kvality projekt ů 
v počáteční fázi. Má také smlouvu s externím i odborníky na technické poradenství p ři 
hodnocení velkých projekt ů. 
V rámci sdíleného řízení zodpovídá navrhovatel projektu za p řiměřené vymezení technických 
specifikací projekt ů. Přijetí technických sp ecifikací (viz p říloha I) významn ě přispívá ke 
zlepšení technické kvality železni ční infrastruktury. Proj ekt Madrid–Levante byl 
z rozpočtových důvodů schválen v n ěkolika fázích, po jednotlivých úsecích, a nikoli jako 
celek, jelikož tato sí ť zahrnuje celkem 940 km vysokorychlos tní železnice. Byla konzultována 
CS 5   CS EIB a její doporu čení byla do tohoto projektu postupn ě zapracována. EIB považovala 
financování tohoto projektu za od ůvodněné a vedle podpory z Fondu soudržnosti na n ěj sama 
poskytuje zna čné úvěry. 
Komise nesouhlasí s názorem, že všechny následné nár ůsty náklad ů souvisely s obavami EIB. 
Domnívá se, že, jak je vysv ětleno v odpov ědi na bod 46, sehrály zde svou roli i další faktory. 
Bod 37 první odrážka. Komise by ráda zd ůraznila, že externí odborníci mají v procesu výb ěru 
projektů v rámci sít ě TEN-T úst řední postavení. Existuje také externí pozorovatel, který 
poskytuje výkonné agentu ře pro transevropskou dopravní sí ť komplexní zp ětnou vazbu 
o celém procesu externího hodnocení. 
Bod 38. I když Komise vítá, že Ú četní dvůr uznává zlepšení výb ěrových řízení; připouští, že 
existuje prostor ke zlepšení, pokud jde o využití analýzy náklad ů a přínosů. V budoucnu 
vypracuje výkonná agentura pr o transevropskou dopravní sí ť systemati čtější přístup k analýze 
nákladů a přínosů s přihlédnutím k dosavadní práci. Za tímto ú čelem bude pracovat s projekty 
vybranými v priorit ě 3 roční výzvy za rok 2010, aby došlo k zlepšení p řípravy projekt ů, a to 
také vytvo řením jednotných p řístupů k analýze náklad ů a přínosů. 
Nicméně vzhledem k tomu, že finan ční prostředky určené na síť TEN-T pouze spolufinancují 
omezenou výši náklad ů každého projektu v poro vnání s výší financovanou členskými státy, je 
logické, že posuzovat náklady a p řínosy by m ěly členské státy, zejména jelikož tém ěř všechny 
údaje a předpoklady pocházejí od nich. 
Co se týče jednotného modelu železni čních dopravních tok ů v Evropě, Komise je nadále 
přesvědčena, že další poznatky které by poskytl, by zd ůvodnily potenciáln ě významné 
množství finan čních prost ředků potřebných k jeho uskute čnění. 
Bod 44. Dne 8. června 2010 bylo p řijato memorandum o porozum ění, které stanoví opat ření 
k nápravě této situace. Podepsaly je t ři členské státy, jichž se PP3 týká (Francie, Špan ělsko 
a Portugalsko). 
Bod 45. Komise by ráda zd ůraznila, že zvyšování náklad ů je u velkých infrastrukturních 
projektů typické. 
Bod 46. Komise souhlasí s p řínosy důkladné a podrobné p řípravy projekt ů, avšak, jak Ú četní 
dvůr uvádí v p ředchozím odstavci, ke zvyšování náklad ů ve studovaných p řípadech obecn ě 
došlo z důvodů souvisejících s nep ředvídatelnými faktory. 
Pokud jde o úsek Madrid–Levante (ale i jiné stejn ě složité projekty), nár ůsty náklad ů zmíněné 
Účetním dvorem mohou být zp ůsobeny r ůznými faktory, z nichž n ěkteré jsou 
nepředvídatelné. Nap říklad na projekt Madrid–Levante uvád ěný Účetním dvorem m ěly 
významný vliv vysoká inflace u stavebních projekt ů ve Špan ělsku a nep ředvídané zvýšení 
nákladů v důsledku obtížných geologických podmínek.  
Body 47–48. Komise sdílí názor Ú četního dvora, že zvyšování náklad ů nemělo přímý dopad 
na rozpo čet EU, a poznamenává, že Soudní dv ůr nezdokumentoval ani žádné nep římé 
dopady. 
Komise by ráda zd ůraznila, že podle nového modelu rozhodnutí o financování pro finan ční 
prostředky sítě TEN-T na období 2007–2013 musí p říjemci a navrhovatelé projekt ů předložit 
strategický ak ční plán, v n ěmž je podrobn ě uvedeno, jak bude pr ojekt realizován, v četně 
otázek plánování projektu, plánu řízení rizik a řízení projektu. Výkonná agentura pro 
transevropskou dopravní sí ť již vypracovala pokyny k tomuto té matu a pracuje na vzájemné 
výměně osvědčených postup ů mezi příjemci. 
Rámeček 8 
CS 6   CS II. etapa projektu Varšava–Gdyn ě se potýkala s mnoha problém y, které nesouvisí s postupy 
schvalování Komisí, ja ko jsou významná zpožd ění nabídkových řízení, problémy s výkupem 
pozemků a zajištěním přístupu na staveništ ě, jakož i spory s dodavateli. Komise opakovan ě 
vznesla otázku p řekročení náklad ů u II. etapy projektu Varšava–Gdyn ě a polské orgány 
oznámily, že pro ni p ředloží upravený návrh. Komise dala jasn ě najevo, že se nebude touto 
změnou zabývat, dokud polské orgány nep ředloží horizontální analýzu p řípadů překročení 
nákladů v odvětví železni ční dopravy a zp ůsobů jejich vyřešení. 
Bod 54. Komise souhlasí s Ú četním dvorem, že celkový pokrok v oblasti transevropské 
železniční dopravy závisí na dosažení synergií mezi ú činky legislativních opat ření 
ovlivňujících trhy a interoperabilitu a ú činky politických opat ření týkajících se 
spolufinancování. 
Rámeček 11 
Komise bedliv ě sleduje tuto situaci v rámci koridoru A se systémem ERTMS. P řijala pro 
ERTMS evropský plán rozvoje a také návrh na řízení týkající se železni čních koridor ů pro 
nákladní dopravu, který byl dne 15. června 2010 p řijat Evropským parlamentem a Radou. 
Kromě toho Komise jmenovala koordinátory sít ě TEN-T.  
Rámeček 12 
Komise si je v ědoma, že žádné nákladní vlaky v sou časné době nevyužívají vysokorychlostní 
tratě Řím–Neapol a Bologna–Florencie s vysokou kapacitou. Nicmén ě díky zavedení t ěchto 
vysokorychlostních tratí s vysokou kapacitou je k dispozici v ětší kapacita pro nákladní 
dopravu na stávajících konven čních tratích. V každém p řípadě se většina očekávaných 
přínosů úseků financovaných z EFRR týká zlepšení p řístupu cestujících k železni ční síti, 
a nikoli nákladní dopravy.  
Bod 57. Komise uznává, že pokrok sm ěrem k interoperabilit ě je pomalý. Radikální 
harmonizace není možná vzhledem k tomu, že železni ční infrastruktura a kolejová vozidla 
mají dlouhou životnost a investi ční náklady tohoto odv ětví musí z ůstat realistické. 
Nicméně množství interoperabilní infrastr uktury a kolejových vozidel roste a po čet odchylek 
požadovaných členskými státy od provád ěcích předpisů Komise, jež stanoví technické 
specifikace pro interoperabilitu, je omezený. To ukazuje, že stávající technické specifikace 
pro interoperabilitu jsou provád ěny úspěšně. Pokud jde o sí ť TEN-T, m ěly by být technické 
specifikace pro interoperabilitu dokon čeny v roce 2010. To prosp ěje jak síti TEN-T, tak 
i projektům financovaným v rámci politiky soudržnosti. 
Komise bude pokra čovat ve svém úsilí tím, že se zam ěří na provád ění technických specifikací 
pro interoperabilitu, kter é poskytnou v krátkodobém a st řednědobém horizontu významné 
přínosy, jako jsou telematické aplikace v signalizaci, nákladní a osobní doprav ě. Zřídila také 
koridorové organizace, které mají identifikovat a řešit všechny problémy, které brání 
konkurenceschopnosti železni ční nákladní dopravy na transevropských osách.  
Pokud jde o opat ření podle odstavce 8 p řílohy VII, Komise se domnívá, že jsou na evropské 
úrovni podnikány kroky ke zlepšení situace: 
1) v rámci sm ěrnice 2008/57 probíhají činnosti, jejichž cílem je klasifikovat všechny 
vnitrostátní p ředpisy týkající se železni ční dopravy, posoudit, které z nich jsou rovnocenné, 
a tak se vyhnout zdvojení kontrol, zejména na hranicích; 
2) v rámci koridor ů se systémem ERTMS identifikují pr acovní skupiny všechny existující 
překážky – zejména zpožd ění na hranicích – zkoumáním p řekážek specifických pro každou 
hranici.  
CS 7   CS Bod 60. Evropští koordináto ři se snaží zmírnit systémová omezení u koridor ů, které budou 
prodlouženy v d ůsledku navrhovaného na řízení o železni ční nákladní doprav ě. 
V tomto ohledu je rovn ěž významný návrh Komise z listopadu 2008 p řijmout na řízení 
o vytvoření struktury pro k aždý koridor železni ční nákladní dopravy. Povede k posílení 
spolupráce mezi provozovateli infrastruktury v oblasti řízení dopravy (provozní opat ření) 
a investic (p ředevším k odstran ění míst s malou pr ůjezdností a k harmonizaci technických 
podmínek). Vychází ze zkuše ností s koridory Rotterdam–J anov a Antverpy–Lyon/Basilej. 
ZÁVĚRY A DOPORU ČENÍ 
Bod 62. Komise vítá práci Ú četního dvora, která je zvlášt ě aktuální vzhledem k nadcházející 
revizi sítí TEN-T. 
Bod 63. Komise souhlasí s Ú četním dvorem, že prioritní projek ty jsou hlavním mechanismem 
pro koordinaci a soust ředění finančních prost ředků na sítě TEN-T, a nadále pokra čuje tímto 
směrem, přičemž zajiš ťuje doplňkovost s cíli regionálního rozvoje a politikou soudržnosti. 
V tomto sv ětle chápe, pro č si Účetní dvůr přeje, aby prioritní projekty byly vymezeny na 
základě analýzy sou časných a o čekávaných dopravních tok ů. Je však d ůležité poznamenat, že 
i když tyto studie byly provedeny, a to jak pro jednotlivé projekt y, tak pro celou sí ť, dosud 
nepřinesly průkazné výsledky, a tudíž je v sou časnosti nelze jako takové použít. 
Komise se domnívá, že dosp ět k definitivnímu popisu hla vních transevropských železni čních 
os bude pravd ěpodobně obzvláště obtížné, protože se nacházejí ve stavu neustálého vývoje 
v závislosti na migraci, obchodních tocích a geo politickém kontextu. Komise však také sdílí 
názor, že vymezení hlavní sít ě by mělo být založeno na objektivní ch kritériích. Proto by 
v budoucnu m ěly být prioritní projekty i nadále založeny na politické dohod ě mezi Radou 
a Evropským parlamentem, ale ješt ě více by m ěly spoléhat na nejlepší dostupné informace. 
Doporučení 1 
Doporučení 1 první odrážka. Komise již má úzké kontakty s členskými státy a železni čními 
subjekty. Nadále s nimi bude v otázkách železni ční dopravy úzce spolupracovat. 
Doporučení 1 druhá odrážka. V rámci svých pokra čujících konzultací se zú častněnými 
stranami o pokynech pro sí ť TEN-T hledá Komise podn ěty, jak toto co nejlépe realizovat. 
Bod 64. Komise vítá, že Ú četní dvůr uznává zlepšení plynoucí ze zam ěření spolufinancování 
sítě TEN-T do p řeshraničních lokalit a z práce koordinátor ů. Souhlasí s tím, že je nutno se 
dále věnovat vymezování míst s malou pr ůjezdností, a bude na tom pracovat. 
Komise konstatuje, že postupy schvalování projekt ů v rámci Fondu soudržnosti se od roku 
2007 podstatn ě změnily. 
Komise vítá, že Ú četní dvůr uznává zlepšení výb ěrových řízení v rámci sít ě TEN-T; zárove ň 
však připouští, že existuje prosto r ke zlepšení, pokud jde o využití analýzy náklad ů a přínosů.  
Doporučení 2 
Doporučení 2 první odrážka. Komise souhlas í s tím, že je nutno se dále v ěnovat vymezování 
míst s malou pr ůjezdností, a bude na tom i nadále pracovat.  Evropští koordináto ři 
zanalyzovali místa s malou pr ůjezdností u prioritních projekt ů, za něž zodpovídají. Komise 
rovněž informovala o místech s malou pr ůjezdností ve svých výro čních zprávách.  
Doporučení 2 druhá odrážka. Komise souhlasí s tím, že koordináto ři hrají zásadní úlohu, 
a dne 8. června 2010 jmenovala t ři další koordinátory. 
Doporučení 2 třetí odrážka. Komise se domnívá, že postupy schvalování projekt ů jsou 
v pořádku, zvláš ť po jejich zásadním p řepracování pro programové období 2007–2013. 
CS 8   CS Komise nadále pracuje na je jich zdokonalení a vynakládá zna čné zdroje s cílem p řispět ke 
zlepšení p řípravy a hodnocení projekt ů. Co se tý če technických parametr ů projektů, jejich 
přezkum se zna čně zlepší prost řednictvím pokra čujícího vývoje technick ých specifikací pro 
interoperabilitu.  
Doporučení 2 čtvrtá odrážka. Komise p řipouští, že existuje prosto r ke zlepšení, pokud jde 
o využití analýzy náklad ů a přínosů. V budoucnu vypracuje výkonná agentura pro 
transevropskou dopravní sí ť systemati čtější přístup k analýze náklad ů a přínosů. Za tímto 
účelem bude pracovat s projekty vybranými v priorit ě 3 roční výzvy za rok 2010, aby došlo ke 
zlepšení p řípravy projekt ů, a to také vytvo řením jednotných p řístupů k analýze náklad ů 
a přínosů. 
Nicméně vzhledem k tomu, že finan ční prostředky určené na síť TEN-T pouze spolufinancují 
omezenou výši náklad ů každého projektu v poro vnání s výší financovanou členskými státy, je 
logické, že posuzovat náklady a p řínosy by m ěly členské státy, zejména jelikož tém ěř všechny 
údaje a předpoklady tudíž pocházejí od nich. 
Doporučení 3 
Komise uznává d ůležitost vzájemné vým ěny informací mezi navrhovateli projekt ů. Výkonná 
agentura pro transevropskou dopravní sí ť toto usnadní po řádáním diskusí na svých 
pravidelných seminá řích se sou časnými a potenciálními p říjemci o osv ědčených postupech 
a vzájemnou vým ěnou poznatk ů mezi všemi navrhovateli projekt ů, zejména v odv ětví 
železniční dopravy. 
Bod 66. Komise sdílí stanovisko Ú četního dvora uvedené v jeho analýze m ěřitelných zlepšení 
na tratích vyhrazených pro vysokorychlostní p řepravu cestujících. Pracuje na zlepšení situace 
na konven čních smíšených a nákladních tratích. 
Doporučení 4 
Doporučení 4 první odrážka. P řijetím technických specifikací pro interoperabilitu se Komise 
věnovala a bude i nadále v ěnovat těmto „praktickým omezením“. Evropští koordináto ři 
rovněž věnují těmto otázkám zvláštní úsilí. 
Doporučení 4 druhá odrážka. V lis topadu 2008 navrhla Komise na řízení o vytvo ření struktury 
pro každý koridor železni ční nákladní dopravy, které pos ílí spolupráci mezi provozovateli 
infrastruktury (pod dohledem členských stát ů) v oblasti řízení dopravy (provozní opat ření) 
a investic (zejména p ři odstraňování míst s malou pr ůjezdností a harmonizaci technických 
podmínek). Toto na řízení vychází ze zkušeností s kori dory Rotterdam–Janov a Antverpy–
Lyon/Basilej.