Po přijetí rozhodnutí Evropské rady, kterým se mění článek 86 SFEU, by Komise předložila legislativní návrh na změnu nařízení (EU) 2017/1939, aby se úřadu udělila zmíněná pravomoc a byly zavedeny jakékoli případné úpravy, které mohou být nezbytné pro jeho účinnou práci v oblasti vyšetřování a stíhání terorismu. Kdyby bylo změněno nařízení, nebylo by možné uplatňovat v rámci úřadu proměnlivou geometrii takovým způsobem, že by se členské státy podílely na různých oblastech jeho pravomocí. Stejně tak nezúčastněné členské státy, které by se mohly k úřadu připojit později, by se jej musely účastnit jako celku.

Výše uvedené nedostatky jsou ilustrovány v níže uvedené tabulce:

Hypotetický případ Džihádistická teroristická buňka využívá agentů v několika členských státech EU, kteří spolu nesmí vzájemně komunikovat nebo dokonce o sobě vzájemně nevědí a přijímají pokyny pouze prostřednictvím šifrovaných zpráv. Tito agenti mají různé úkoly, jako je pronájem automobilů, nákup chemických materiálů, shromažďování informací o potenciálních cílech, pořizování falešných dokladů totožnosti atd., zatímco velitel operací je řídí ze třetí země. Díky informacím získaným prostřednictvím činností v oblasti vymáhání práva v členském státě A příslušné orgány zjistí, že byly vystaveny falešné doklady pro fiktivní osoby, a zatkne dotyčného podezřelého. Nevědí o tom, že tyto doklady jsou určeny pro širší teroristickou buňku a teroristické činy, které plánuje, a danou osobu stíhají za padělání dokladů. Činnosti v oblasti vymáhání práva v členském státě B umožní příslušným orgánům identifikovat osobu, která si koupila velké množství pesticidů, údajně pro výrobu bomby, zatkne ji a obviní ji pouze jako „vlka samotáře“, protože nevědí o existenci teroristické buňky nebo ostatních členů buňky. Velitel teroristické skupiny ve třetí zemi se dozví o činnostech vymáhání práva a soudních činnostech v členských státech A a B a teroristická buňka upraví své teroristické plány. Nekoordinované činnosti v členských státech A a B vedou ke stíhání a odsouzení jednotlivých osob, ale širší síť a její aktivity zůstanou neodhaleny a zbývající členové teroristické sítě mohou upravit své plány a pokračovat ve svých teroristických aktivitách.

4.Úřad může vyřešit stávající nedostatky

Jak je uvedeno výše, přestože Eurojust a Europol hrají zásadní roli při podpoře vnitrostátních orgánů a usnadňování justiční spolupráce na základě stávající vzájemné pomoci a nástrojů vzájemného uznávání, neexistuje žádný společný evropský přístup k vyšetřování a stíhání teroristických trestných činů a předvádění jejich pachatelů před soud. Europol a Eurojust nemohou zcela vyřešit stávající nedostatky ve vyšetřování a stíhání přeshraničních teroristických trestných činů, neboť podle Smlouvy nemají potřebné pravomoci ani jim nemohou být uděleny. Naopak úřadu podle Smlouvy tyto pravomoci uděleny být mohou.

S ohledem na výše uvedené nedostatky je nutno posílit evropský rozměr, aby se zajistila jednotná, účinná a efektivní navazující justiční opatření s ohledem na tyto trestné činy v celém evropském prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Teroristické trestné činy se dotýkají všech členských států a Unie jako celku, a proto je třeba hledat řešení na evropské úrovni. V této souvislosti platí, že úřad by přinesl přidanou hodnotu v boji proti teroristickým trestným činům a vyřešit zjištěné nedostatky.

Fungování úřadu Úřad je nezávislý a evropský úřad veřejné žaloby, který působí na úrovni Unie a je pověřen vyšetřováním a stíháním trestných činů poškozujících zájmy Unie jako celku a poháněním jejich pachatelů před soud. Integrovaná struktura úřadu sestává z evropského nejvyššího žalobce a evropských žalobců, kteří tvoří kolegium úřadu, jsou organizováni ve stálých komorách a budou pracovat v ústřední kanceláři úřadu v Lucemburku. Ústřední kancelář bude řídit evropské pověřené žalobce nacházející se v zúčastněných členských státech, kteří jsou nedílnou součástí úřadu a kteří budou vyšetřovat a stíhat případy úřadu a předkládat je příslušným vnitrostátním soudům. Ústřední kancelář monitoruje a řídí vyšetřování a stíhání, která provádějí evropští pověření žalobci, a dohlíží na jejich práci, čímž se zajistí konzistentní strategie pro vyšetřování a stíhání v celé Evropě a umožní se účinné a cílené navazující činnosti. Evropští pověření žalobci budou řídit činnost vnitrostátních donucovacích orgánů, zejména policejních, celních a finančních vyšetřovacích orgánů. Bude existovat přímá a okamžitá výměna informací v rámci úřadu i mezi úřadem a vnitrostátními donucovacími orgány a subjekty EU, včetně Eurojustu, Europolu a úřadu OLAF. Úřad bude fungovat jako jediný úřad ve všech zúčastněných členských státech, což znamená, že v zásadě nebudou zapotřebí společné vyšetřovací týmy nebo žádosti o vzájemnou právní pomoc ad hoc, jak je tomu dnes. V průběhu své činnosti bude úřad také moci využívat komplexní soubor vyšetřovacích úkonů s cílem shromažďovat usvědčující i vyviňující důkazy pro důsledné a účinné stíhání před soudy.

4.1.Komplexní evropská reakce v podobě vyšetřování a stíhání přeshraničních teroristických trestných činů

Úřad by dodal evropský rozměr současnému úsilí v boji proti teroristickým trestným činům a vyřešil by stávající nedostatky tím, že by překlenul mezery ve vyšetřování a stíhání těchto trestných činů na úrovni jednotlivých států. Ve srovnání se stávajícím přístupem by úřad vytvořil přímý vztah s jednotlivými orgány členských států a subjekty Unie při řešení případů terorismu. To by mohlo představovat rozhodující kvalitativní zlepšení, díky němuž by bylo vyšetřování a stíhání teroristických trestných činů v celé Unii účinnější.

Úřad by měl silný mandát ke stíhání teroristických trestných činů v celé Unii, jelikož evropští pověření žalobci by byli integrováni ve vnitrostátních systémech a ruku v ruce by spolupracovali s vnitrostátními donucovacími orgány a kolegium úřadu by rozvíjelo soudržný postup stíhání teroristických trestných činů na úrovni Unie, čímž by se umožnilo účinné a efektivní vyšetřování a stíhání. Zejména by byl úřad schopen řídit vyšetřování, zajišťovat včasné shromažďování důkazů, propojovat a stíhat vzájemně související případy a řešit veškeré problémy s jurisdikcí ještě před předložením věci soudu. Rovněž by úzce spolupracoval s dalšími subjekty Unie, jako je Europol a Eurojust, a měl by tedy strategicky výhodnou pozici k prosazování přístupu Unie k vyšetřování a stíhání teroristických trestných činů.

4.2.Včasná a dostatečná výměna informací týkajících se teroristických trestných činů

Úřad by mohl vyřešit současné potíže s včasným sdílením informací. Byl by schopen nejen získávat informace o teroristických trestných činech od členských států, ale i pověřovat vnitrostátní orgány, aby shromáždily více informací proaktivním a cíleným způsobem. Totéž platí pro sdílení informací s Eurojustem a Europolem.

Zapojení úřadu by bylo stejně prospěšné, pokud jde o shromažďování, sdílení a využívání některých druhů důkazů. Vzhledem k tomu, že kolegium úřadu bude sestávat z evropských pověřených žalobců pocházejících ze všech zúčastněných členských států, bude mít úřad dobré předpoklady k tomu, aby nakládal s citlivými a důvěrnými informacemi. Úřad by například prostřednictvím evropských pověřených žalobců a dohlížejících evropských žalobců zajišťoval, že způsoby shromažďování informací zůstanou důvěrné, a byly by dohodnuty jednoznačné kódy pro nakládání s informacemi používanými úřadem. Pro úřad jakožto evropský úřad veřejné žaloby by bylo rovněž snazší spolupracovat s třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi než pro jednotlivé členské státy. V tomto ohledu by úřad používal ustanovení nařízení (EU) 2017/1939 týkajícího se mezinárodní spolupráce a právního rámce, jenž bude vytvořen.

Prostřednictvím integrovaného přístupu vytvoří úřad nové informační kanály na úrovni evropských pověřených žalobců a orgánů členských států, jakož i na centrální úrovni, s institucemi Unie, třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. Tok informací v celé Unii by tím byl usnadněn. Umožnila by se rychlá reakce na nové trendy a způsoby fungování v oblasti terorismu.

4.3.Propojení fáze vyšetřování a fáze stíhání

Úřad bude mít pravomoc vyšetřovat i stíhat trestné činy, které poškozují nebo ohrožují rozpočet Unie, a výhodnou pravomoc koordinovat policejní vyšetřování, což umožní například rychle zmrazit a zabavit majetek a nařídit zatýkání v celé EU. Tímto způsobem by bylo možné řešit i stávající nedostatky vzniklé v důsledku paralelních a roztříštěných vyšetřování a stíhání v případech terorismu.

Úřad umožní mnohem lépe propojit a koordinovat postupy vyšetřování a stíhání. Vyšetřování nařízené úřadem zajistí, že všechny zapojené orgány budou mít kdykoli a včas přístup k informacím, které potřebují. Kromě toho bude existovat jasná rozhodovací struktura zaměřená na dosažení co nejlepšího výsledku pro všechny dotčené členské státy. Pro vyšetřování trestných činů spadajících do nového mandátu úřadu by byla centrální řídící role úřadu přínosem. Tato vyšetřování by proto mohla postupovat koordinovaně a byly by posouzeny všechny aspekty vyšetřování bez ohledu na to, kde k trestným činům došlo. Koordinovaný přístup k vyšetřování a stíhání by rovněž zajistil, aby se vyšetřovací orgány mohly opírat o pravomoci úřadu, a vyšetřovací úkony by tak mohly být prováděny v tom okamžiku a na tom místě, kde budou nejúčinnější, bez ohledu na to, v jaké části Unie je nutno jednat.