EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 7.9.2022 COM(2022) 557 final 2022/0281(COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině, navýšení společného rezervního fondu o záruky ze strany členských států a zvláštní rezervy na některé finanční závazky týkající se Ukrajiny, na které se poskytuje záruka podle rozhodnutí č. 466/2014/EU, a o změně rozhodnutí (EU) 2022/1201



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU ·Odůvodnění a cíle návrhu Cílem tohoto návrhu je umožnit EU poskytnout Ukrajině další mimořádnou makrofinanční pomoc (MFA) ve výši 5 miliard EUR ve formě úvěrů a současně vybavit rozpočet EU prostředky k tomu, aby mohl absorbovat riziko ztráty z těchto dodatečných úvěrů a z úvěru v rámci makrofinanční pomoci ve výši 1 miliardy EUR, který byl schválen dne 12. července 2022. Kromě toho usiluje o rozšíření stejné ochrany rozpočtu na čerpání již podepsaných úvěrů v rámci vnějšího zápůjčního mandátu EIB (ELM) ukrajinským orgánům a ukrajinským státem vlastněným podnikům po 15. červenci 2022. ·Obecné souvislosti Podpora EU Ukrajině je zakotvena v pevných dlouhodobých vztazích. Ukrajina od roku 2014 rozvíjí pevné partnerství s Evropskou unií, jež přesahuje rámec pouhé dvoustranné spolupráce a jehož cílem je vyvíjet se směrem k postupnému politickému přidružení a hospodářské integraci. Hlavním nástrojem sbližování Ukrajiny a EU je dohoda o přidružení EU-Ukrajina, která vstoupila v platnost dne 1. září 2017 a zahrnuje prohloubenou a komplexní zónu volného obchodu. Kromě podpory těsnějších politických vztahů, silnějších hospodářských vazeb a respektování společných hodnot poskytla dohoda pevný rámec pro plnění ambiciózního programu reforem zaměřeného na boj proti korupci, nezávislý soudní systém, právní stát a lepší podnikatelské prostředí. EU ukrajinské důležité strukturální reformy, které mají zásadní význam pro přilákání investic, zvýšení produktivity a zvýšení životní úrovně ve střednědobém horizontu, trvale podporuje. V návaznosti na žádost této země o členství v Unii a udělení statusu kandidátské země se spolupráce s Ukrajinou bude dále prohlubovat, jakmile se země posune na své evropské cestě kupředu. Dlouhodobý hospodářský rozvoj a úsilí Ukrajiny o reformy čelí od 24. února 2022, kdy při nebývalém aktu neodůvodněné a nevyprovokované agrese došlo k invazi země Ruskem, velmi náročným výzvám. Kromě nezměrného lidského utrpení již probíhající ruská agrese proti Ukrajině způsobila obrovské škody na fyzické infrastruktuře v této zemi (silnice, mosty, továrny atd.) a na jejích obytných a obecních budovách (bytové jednotky, školy, nemocnice atd.). Boje rovněž způsobily masivní exodus obyvatel – přes 8 milionů osob je vnitřně vysídleno a více než 6 milionů lidí uprchlo. Odhady celkového dopadu na hospodářství, pokud jde o ztrátu produkce v roce 2022 a ušlou budoucí produkci v důsledku zničení kapitálu a migrace pracovních sil, se pohybují ve stovkách miliard. Očekává se, že vedle škod na fyzickém kapitálu dojde jen v samotném roce 2022 k poklesu HDP Ukrajiny o 30 až 50 %, což by znamenalo další ztrátu více než 100 miliard EUR. Kkromě obrovských škod na hospodářství způsobila ruská vojenská agrese vůči Ukrajině, že jako svrchovaný stát ztratila přístup na mezinárodní kapitálové trhy. Orgány a Mezinárodní měnový fond (MMF) v červnu 2022 odhadovaly, že výsledný deficit financování platební bilance dosáhne za celý rok 2022 přibližně 39 miliard USD. Podle prvotního hodnocení MMF by Ukrajina mohla prostřednictvím bezpečného čerpání svých oficiálních mezinárodních rezerv financovat 9 miliard USD tohoto deficitu, což by neohrozilo její makrofinanční stabilitu. Dvoustranné a mnohostranné závazky finanční podpory přislíbené Ukrajině v rámci zasedání ministrů financí a guvernérů centrálních bank skupiny G7 ve dnech 18. až 20. května dosáhly téměř 20 miliard USD. Přestože jsou tyto závazky zásadní pro podporu fungování ukrajinského státu, MMF odhaduje, že i v případě jejich okamžitého a úplného splnění vznikne nekrytý zbytkový deficit v potřebách financování v objemu přibližně 10 miliard USD. Uvolnění značné části zbývající mimořádné makrofinanční pomoci by přineslo další výraznou úlevu a pomohlo by pokrýt část této potřeby. V důsledku značného rozdílu mezi závazky a plněním došlo mimo jiné v prvních sedmi měsících roku 2022 k poklesu mezinárodních rezerv této země o ekvivalent 8,5 miliardy USD a tyto rezervy činily koncem července přibližně 22,3 miliardy USD (pokrývaly tedy přibližně 3,5 měsíce budoucího dovozu). To znamená, že existuje jen velmi malý prostor na čerpání rezerv po zbytek roku (přičemž za kritickou úroveň rezerv potřebných pro zajištění makroekonomické stability země se často považuje částka 20 miliard USD). V této čím dál náročnější situaci Ukrajinská centrální banka (NBU) dne 21. července devalvovala ukrajinskou hřivnu vůči americkému dolaru o 25 %, při současném zachování systému fixního směnného kurzu. Tento krok byl doprovázen dodatečnými opatřeními pro minimalizaci poptávky po cizí měně. Ukrajina rovněž dne 21. července zahájila proces formálního udělení souhlasu s pozastavením své komerční dluhové služby, a to přinejmenším do konce roku 2023. Tuto iniciativu ohledně pozastavení dluhové služby uvítali klíčoví dvoustranní oficiální věřitelé, zejména skupina věřitelů Ukrajiny, a podpořili záměr tak učinit. Iniciativa rovněž významnou měrou přispívá k tomu, aby pomohla Ukrajině spravovat její likviditu, a očekává se, že zajistí další odlehčení rozpočtu. Pokud jde o EU, mnohé členské státy poskytly granty a přislíbily další úvěry a záruky, a to jak dvoustranně, tak prostřednictvím mezinárodních finančních institucí. Dvoustranné úvěry poskytnuté do dnešního dne členskými státy EU mají zvýhodněnou povahu a obsahují významnou grantovou složku, přičemž pro výpočet grantové složky oficiální rozvojové pomoci je použita zavedená metodika OECD. Samotná EU poskytla během roku 2022 Ukrajině 2,2 miliardy EUR ve formě úvěrů v rámci makrofinanční pomoci. V březnu a květnu byla vyplacena nouzová makrofinanční pomoc ve výši 1,2 miliardy EUR a další 1 miliarda EUR mimořádné makrofinanční pomoci byla vyplacena dne 1. a 2. srpna. Druhá zmíněná částka představuje první část mimořádné makrofinanční pomoci ve výši 9 miliard EUR, kterou Komise oznámila ve svém sdělení o pomoci Ukrajině a její obnově ze dne 18. května, které Evropská rada schválila ve dnech 23. a 24. června 2022. V důsledku značného celkového nedostatku finančních prostředků EU oznámila své rozhodnutí podstatně přispět na financování zbývajících potřeb Ukrajiny v této oblasti v celém roce 2022. Naléhavost uvolnění značných finančních prostředků do konce roku je dále dána omezeným tokem mezinárodní finanční podpory přislíbené na čtvrté čtvrtletí. Na základě Evropské rady ve dnech 23. a 24. června a vzhledem k naléhavosti potřeb Ukrajiny v oblasti krátkodobého financování Evropská komise předložila první návrh mimořádné makrofinanční pomoci ve výši až 1 miliardy EUR, která byla vyplacena v plné výše ve dvou tranších ve dnech 1. a 2. srpna 2022. S cílem pokročit v realizaci tohoto balíčku mimořádné podpory Evropská komise předkládá tento návrh na další mimořádnou makrofinanční pomoc Ukrajině ve výši 5 miliard EUR ve formě úvěrů. Zbývající částka ve výši až 3 miliardy EUR z oznámené mimořádné makrofinanční pomoci v objemu až 9 miliard EUR bude poskytnuta co nejdříve. Kromě poskytnutí přímé podpory Evropská komise v červenci 2022 souhlasila s přidělením 1,59 miliardy EUR ve formě nevyčerpaných úvěrů v rámci vnějšího zápůjčního mandátu, z nichž částka 1,05 miliardy EUR bude vyplacena EIB během třetího čtvrtletí 2022 jako podporu ukrajinským orgánům a částku 536 milionů EUR v podobě úvěrů EIB, které budou vyplaceny v pozdější fázi za účelem opětného zahájení vybraných projektů. Jedná se o dodatečnou částku vedle částky 668 milionů EUR, jejíž přidělení Komise a EIB schválily již v březnu 2022 a která byla vyplacena do jednoho měsíce od započetí ruské vojenské agrese. Úvěry mikrofinanční pomoci a přidělené úvěry v rámci ELM doplňují řadu dalších druhů podpory EU, zejména humanitární, rozvojovou a obrannou pomoc, pozastavení veškerých dovozních cel na ukrajinský vývoz na jeden rok nebo jiné iniciativy v oblasti solidarity, např. řešení překážek v dopravě, aby bylo možné zajistit vývoz, zejména obilovin. Kromě toho je tento rozsáhlý program podpory EU součástí mimořádného mezinárodního úsilí bilaterálních dárců a mezinárodních finančních institucí o podporu Ukrajiny v této kritické situaci a na její cestě k dlouhodobější obnově. A konečně, ve světle zvýšeného rizika finančních expozic vůči Ukrajině tento návrh vysvětluje rozpočtové prostředky, které jsou zapotřebí pro podporu poskytnutí dalších mimořádných úvěrů mikrofinanční pomoci ve výši 5 miliard EUR a výplatu přesměrovaných úvěrů v rámci ELM. ·Hlavní prvky tohoto návrhu

1)Mimořádná povaha této operace makrofinanční pomoci Vzhledem k výjimečným okolnostem ruské válečné agrese vůči Ukrajině se tato mimořádná makrofinanční pomoc liší od pravidelné operace makrofinanční pomoci tím, že nabízí v mnoha ohledech větší flexibilitu. Zvýhodněná povaha pomoci je posílena vyšší průměrnou délkou splatností úvěrů až 25 let a možností, aby byly z rozpočtu EU hrazeny úrokové sazby a platby správních poplatků. Navíc v současné situaci a na rozdíl od pravidelných operací mikrofinanční pomoci navrhovaná mimořádná makrofinanční pomoc ve výši až 5 miliard EUR není formálně propojena s platbami z programu MMF. V memorandu o porozumění, které bude dojednáno s ukrajinskými orgány, uvádí podrobnosti ohledně uvolnění úvěrových splátek. Kromě vybraných politických podmínek, se kterými budou spojeny výplaty v rámci této druhé části mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině, bude toto memorandum o porozumění rovněž vyžadovat použití systémů podávání zpráv zřízených v souvislosti s první části mimořádné mikrofinanční pomoci. Vybraná politická opatření, na něž je vyplacení pomoci vázáno, budou nejen relevantní vzhledem k nejkritičtějším otázkám, ale i úměrné vzhledem k tomu, čeho lze dosáhnout za současné situace ve světle probíhající ruské agrese vůči Ukrajině. Prostřednictvím systému podávání zpráv by budoucí memorandum o porozumění zdůraznilo zvýšenou transparentnost a zodpovědnost ohledně použití rozpočtových zdrojů (včetně prostředků získaných v rámci této pomoci). Mohlo by rovněž zahrnovat posouzení potřeb, které je třeba řešit, zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu, jako jsou silnice, železnice, nemocnice, školy a bydlení. Případně by rovněž mohla být zvažována politická opatření ke zlepšení odolnosti a stability země v oblasti správy věcí veřejných a právního státu a v odvětví energetiky z mimořádné makrofinanční pomoci ve výši 1,2 mld. EUR, která byla vyplacena v březnu a květnu 2022 a která nebyla dokončena z důvodu vyšší moci. 2)Rozpočtové aspekty a otázky týkající se řízení rizika Tento balíček mimořádné makrofinanční pomoci musí zohledňovat velikost a zvýšený rizikový profil expozice EU vůči Ukrajině, jakož i konkrétní omezení, jimž čelí rozpočet EU v současné situaci. Nicméně se rovněž předpokládá, že úvěry budou poskytnuty za vysoce výhodných podmínek (průměrná délka splatnosti až 25 let) a zároveň budou také přinášet ukrajinskému státu krátkodobou úlevu tím, že ho zbaví břemena placení úrokových sazeb – přinejmenším ve stávajícím víceletém finančním rámci. Při zohlednění těchto různých otázek tento návrh odráží následující specifika: a.Vyšší kapacita absorbovat ztráty odpovídá vyššímu úvěrovému riziku Podobně jako rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mimořádné makrofinanční pomoci ve výši až 1 miliardy EUR ve formě úvěrů přijaté v nedávné době představuje navrhovaný balíček úvěrů pro Ukrajinu za stávajících okolností oproti standardním úvěrům mikrofinanční pomoci zvýšená rizika potenciálního nesplacení. Míra tvorby rezerv ve výši 9 %, která se obvykle uplatňuje na země, které čelí krizi platební bilance, není v návaznosti na ruskou válečnou agresi přiměřená. S ohledem na problémy, kterým Ukrajina čelí, a na pravděpodobnost vzniku ztrát tento návrh předpokládá, že pro zajištění rozpočtu EU proti budoucím nepředvídatelným událostem bude zapotřebí rozpočtové krytí v objemu 70 %. Tato mimořádně vysoká míra tvorby rezerv se v současnosti považuje za nutnou k tomu, aby v souladu se zásadami řádného finančního řízení omezila riziko vyplývající z této dodatečné makrofinanční pomoci Ukrajině. Na tomto základě představuje 70% krytí obezřetnou a konzervativní politiku snižování rizik, která je nutná pro ujištění investorů, že částky investované do dluhopisů EU, jež financují úvěry mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině, budou plně a včas splaceny. b.Potřeba zřídit požadované rozpočtové krytí prostřednictvím záruk členských států Pro zajištění operací mikrofinanční pomoci v celkovém objemu přibližně 11 miliard EUR, s mírou tvorby rezerv ve výši 9 %, vzhledem k tomu, že úvěry mikrofinanční pomoci souvisejí s úvěrovým rizikem státu, byla navržena záruka pro vnější činnost v rámci Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa. Na tomto základě byla z prostředků uvedených v čl. 31 odst. 5 třetím pododstavci nařízení (EU) 2021/947 vyčleněna 1 miliarda EUR rezerv ve finančním plánování operací mikrofinanční pomoci pro třetí země. Většina této tvorby rezerv již byla vyčleněna na úvěry mikrofinanční pomoci pro Ukrajinu – včetně úvěrů v rámci mimořádné makrofinanční pomoci ve výši 1,2 miliardy EUR s použitím míry 9 % (108 milionů EUR rezerv), a nedávný úvěr v rámci mimořádné makrofinanční pomoci ve výši 1 miliardy EUR s použitím míry 70 % (700 milionů EUR rezerv). V důsledku toho zbývající rozpočtové zdroje EU nepostačují na poskytnutí rozpočtového krytí, které musí být pro poskytnutí dalších úvěrů ve výši 5 miliard EUR zajištěno na úrovni 70 % jejich nominální hodnoty. Navrhované nové úvěry mikrofinanční pomoci proto mohou pokračovat hospodárným způsobem, pouze pokud budou členské státy ochotny poskytnout další potřebné rozpočtové krytí. Navrhuje se, aby toto krytí mělo formu záruk, přičemž částky přislíbené jednotlivými členskými státy budou vypočteny na poměrném základě podle HND. Prostřednictvím těchto záruk si EU může vyžádat částky potřebné k tomu, aby dodržela své závazky v oblasti splácení vůči držitelům dluhopisů, v případě a v rozsahu nutném pro pokrytí deficitu ve společném rezervním fondu způsobeném potenciálním nesplácením ze strany Ukrajiny. Členské státy by nemusely poskytnout zajištění v hotovosti předem a k vyžádání záruk by došlo jen v případě, že by neschopnost Ukrajiny splácet způsobila vyčerpání vyhrazených rezerv, které jsou k dispozici ve společném rezervním fondu. Záruky jsou rovněž vhodnou reakcí na nepředvídatelnou a nejistou povahu potenciálních ztrát. Jak je uvedeno výše, úvěry budou strukturovány tak, aby byly maximalizovány šance, že se Ukrajina dostatečně zotaví, aby mohla plně dostát svým povinnostem splácet. Poskytnutí záruk členskými státy je praxe, která se používá v kontextu nařízení o podpoře na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) jako základ pro zajištění, aby měla EU dostatečnou rozpočtovou kapacitu k absorpci očekávaných ztrát u svých úvěrů poskytnutých členským státům. Na rozdíl od nařízení SURE, které bylo podmíněno tím, aby všechny záruky vstoupily v platnost, však vzhledem k mimořádné naléhavosti potřeb Ukrajiny, pokud jde o financování, by se úvěry v rámci mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině mohly stát dostupnými předtím, než vstoupí v platnost dohody mezi Komisí a členskými státy, pokud existuje pevný závazek mezi členskými státy, že k tomu dojde co nejdříve. c.Maximalizování synergií mezi tvorbou rezerv EU a zárukami členských států S cílem zajistit optimální řešení situací, kdy si lze k zajištění splátek investorům do dluhopisů EU vyžádat rozpočtové rezervy EU a záruky členských států, je navrhováno spravovat nedávný úvěr v rámci mimořádné makrofinanční pomoci ve výši 1 miliardy EUR, vyplacený ve dnech 1. a 2. srpna 2022, a další úvěry v objemu 5 miliard EUR v rámci této iniciativy jako ucelený soubor expozic týkajících se částky 6 miliard EUR. Použitím tohoto přístupu rozpočet EU poskytne ochranu před prvními ztrátami ve výši 9 % z celého balíčku úvěrů v hodnotě 6 miliard EUR. To by mělo být posíleno zárukami členských států poskytnutými na dalších 61 % hodnoty úvěrů. Správa dvou sad úvěrů v rámci mimořádné makrofinanční pomoci jako celku má tyto důsledky. ·Plánované rezervy z rozpočtu EU, které se mají použít výlučně k uspokojení potenciálních pohledávek ve výši 6 miliard EUR plynoucích z nových expozic vůči Ukrajině, dosáhnou výše 540 milionů EUR. Tato značná částka (která se má dále zvýšit o rezervy na přidělené úvěry v rámci ELM – viz níže) poskytne významnou rezervu na správu potřeb v oblasti splácení v případě, že Ukrajina nebude, dočasně či jinak, schopna plnit své platební závazky vůči EU. Takto velká rezerva může sloužit jako účinná první vrstva ochrany v případě, že Ukrajina nebude odvádět platby EU, a může oddálit potřebu vyzvat členské státy k poskytnutí záruk. Tyto rezervy ve výši 540 milionů EUR mohou být drženy ve vyhrazeném podfondu společného rezervního fondu. To by umožnilo uvolnit 160 milionů EUR rezerv z částky 700 milionů EUR, která již byla vyčleněna na úvěr ve výši 1 miliardy EUR, který tvoří první část balíčku mimořádné makrofinanční pomoci. ·Pro zajištění, aby rozpočtové krytí dosáhlo požadované úrovně 70 %, by členské státy měly poskytnout rozpočtové záruky na zbývajících 61 % z celého balíčku úvěrů v rámci mimořádné makrofinanční pomoci v hodnotě 6 miliard EUR. Částky, ke kterým by členské státy měly poskytnout záruky, by ve výsledném součtu dosáhly 3,66 miliardy EUR. O poskytnutí těchto záruk by bylo požádáno jen v případě, že by byly vyčerpány částky držené jako rezervy ve zvláštním podfondu společného rezervního fondu vyhrazené pro makrofinanční pomoc Ukrajině. Členské státy se zavazují poskytnout zdroje bezpodmínečně a neprodleně v reakci na požadavek Komise vyplývající z možnosti, že Ukrajina nesplní své platební závazky. Vzhledem k tomu, že členské státy neposkytují úhradu v hotovosti předem, představují rozpočtové záruky schválené členskými státy podmíněné závazky. Záruky jsou druhou vrstvou ochrany investorů do dluhopisů EU, které financují úvěry v rámci mimořádné makrofinanční pomoci. Tento přístup vyžaduje určité drobné změny textu rozhodnutí (EU) 2022/1201 o úvěrech v rámci mimořádné makrofinanční pomoci ve výši 1 miliardy EUR. Tento návrh tyto změny předkládá.

d.Úhrada nákladů na úroky z rozpočtu EU Z rozpočtu EU mohou být hrazeny náklady na úroky vyplývající z červencového úvěru ve výši 1 miliardy EUR v rámci současného VFR, jestliže o to Ukrajina požádá a v závislosti na dostupnosti rozpočtových zdrojů. Převzetím nákladů na úroky by EU poskytla Ukrajině další finanční úlevu a současně by omezila a oddálila riziko nesplacení jistiny do okamžiku splacení úvěru nebo potenciálního nesplácení. Komise by mohla zajistit úvěr s dlouhou dobou splatnosti (průměrná doba splatnosti by byla 25 let), aby Ukrajině poskytla co nejdelší dobu na návrat k růstu, obnovu jejího hospodářství v souladu s jejím evropským směřováním a maximalizaci šancí na plné splacení. Takovýmto strukturováním závazků by se Evropská komise mohla rovněž pokusit zmírnit riziko, že budou členské státy vyzvány k poskytnutí části nebo všech záruk. Aby došlo k rozšíření stejného zacházení na náklady na úroky související s dalšími úvěry v rámci mimořádné makrofinanční pomoci v objemu 5 miliard EUR, je třeba mobilizovat další prostředky. e.Použití vyšší míry tvorby rezerv na přidělené úvěry v rámci ELM, které jsou čerpány ve třetím čtvrtletí 2022, a na úvěry v rámci ELM, které dosud nebyly čerpány Vzhledem k naléhavým potřebám Ukrajiny v oblasti financování Evropská komise v červenci 2022 souhlasila s přidělením částky 1,59 miliardy EUR ve formě úvěrů EIB v rámci ELM poskytnutých Ukrajině. Částku ve výši 1,05 miliardy EUR vyplatí EIB v průběhu třetího čtvrtletí 2022. EIB má v plánu vyplatit dalších 536 milionů EUR ve formě úvěrů v období 2022–2023, aby pomohla financovat opětné zahájení vybraných investičních projektů. Protože se však jedná o úvěry poskytnuté ukrajinskému státu (nebo za které tento stát ručí), představují stejnou úroveň rizika jako úvěry v rámci mimořádné makrofinanční pomoci. Podle dohod o poskytnutí záruky prostřednictvím vnějšího zápůjčního mandátu má EIB právo žádat, aby byly z rozpočtu EU čerpány částky až do plné výše ztrát, které vzniknou u těchto úvěrů v rámci záruky prostřednictvím vnějšího zápůjčního mandátu. Proto by mělo být vyjasněno, že se na tyto expozice použije stejný přístup předběžné opatrnosti a že budou do společného podfondu společného rezervního fondu vloženy dodatečné rezervy vyhrazené pro Ukrajinu. Tento návrh tudíž předpokládá rozšíření míry tvorby rezerv ve výši 70 % na tuto dodatečnou expozici plynoucí z přidělených úvěrů ve výši 1,59 miliardy EUR. Stejná míra tvorby rezerv by se použila na případné další potenciální výplaty úvěrů v rámci ELM přidělených Ukrajině, a to za podmínky, že jsou pro tyto rezervy nalezeny rozpočtové zdroje. Tvorba rezerv na úrovni 70 % v případě úvěrů v rámci ELM ve výši 1,59 miliardy EUR bude poskytnuta z rozpočtu EU, bude se řídit pravidly pro tvorbu rezerv uvedenými ve finančním nařízení, nikoli GFEA, a bude držena v samostatné složce společného rezervního fondu. Navrhuje se, aby pokud se nezmění posouzení souvisejících rizik, bylo jakékoli další vyplácení úvěrů v rámci ELM Ukrajině podmíněno nalezením rozpočtového zdroje na krytí expozic ve výši 70 % jejich pomyslné hodnoty s přihlédnutím k prioritám nástroje NDICI Globální Evropa. f.Přezkoumání potřeb tvorby rezerv na mikrofinanční pomoc úvěry a úvěry v rámci ELM Vysoká úroveň rezerv v tomto návrhu je zaručena tím, že Ukrajina se v současné době potýká s vojenským, hospodářským a sociálním dopadem velkého ozbrojeného konfliktu. Pokud se vojenská a hospodářská situace Ukrajiny stabilizuje nebo zlepší, tato úroveň rezerv přestane být potřebná. Tento návrh tudíž předpokládá pravidelný (šestiměsíční) přezkum této míry tvorby rezerv, se započetím v polovině roku 2023 nebo dříve, bude-li to vhodné. Tento přezkum se rovněž použije na tvorbu rezerv pro úvěr ve výši 1 miliardy EUR, který byl poskytnut na základě rozhodnutí (EU) 2022/1201, a mimořádných rezerv ve výši 70 % držených v souvislosti s přidělenými úvěry v rámci ELM ve výši 1,59 miliardy EUR (viz níže). Kromě tohoto pravidelného přezkumu může Komise přehodnotit míru tvorby rezerv na bázi ad hoc, zejména v případě, kdy to lze odůvodnit významnou relevantní událostí. (1)Poskytování úvěrů mikrofinanční pomoci Komise zajistí, aby byly výplaty úvěrů v rámci mimořádné makrofinanční pomoci provedeny neprodleně po přijetí tohoto návrhu a po dokončení všech formalit. To zahrnuje i) jednomyslný a jednoznačný závazek všech členských států uzavřít dohody o záruce, a to tak rychle, jak to jejich vnitrostátní postupy umožňují, a ii) podpis memoranda o porozumění a vstup smlouvy o úvěru v platnost. Tento návrh předpokládá, že Evropská komise přistoupí ke sjednání úvěrů ihned poté, co toto rozhodnutí vstoupí v platnost, a to za podmínky jasného a jednoznačného závazku všech členských států, že záruky budou poskytnuty tak rychle, jak to jejich vnitrostátní postupy umožňují. Předchozí zkušenosti ukazují, že ačkoli řada členských států dokáže poskytnout záruky do dvou až tří měsíců, obdržení celého souboru záruk může trvat čtyři až pět měsíců. To by nebylo slučitelné s cílem poskytnout Ukrajině naléhavou pomoc. Komise má proto v úmyslu – mimořádně, vzhledem k mimořádné povaze situace – sjednat úvěry společně se souběžným získáním záruk. V tomto konkrétním případě je riziko pro rozpočet EU zmírněno vzhledem k tomu, že po delší dobu nehrozí žádná událost, kdy má dojít k placení (úroková platba). Zejména během přechodného období před obdržením veškerých záruk (čtyři až pět měsíců) nenastane žádná událost, kdy má dojít k placení. V teoretickém případě, že by v tomto přechodném období došlo k nesplácení, mohou být rezervy vyčleněné ve společném rezervním fondu (a v případě potřeby dočasné čerpání jiných podfondů společného rezervního fondu) mobilizovány k řešení případných dočasných výpadků. Dostupnost rezerv společného rezervního fondu znamená, že jsou k dispozici peněžní zdroje k zajištění všech plateb splatných investorům do dluhopisů EU, a to i v případě, že záruky nejsou dosud poskytnuty v plné výši. Evropská komise tudíž navrhuje, aby byly nové úvěry mikrofinanční pomoci s malým počtem splátek sjednány co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a po finalizaci související dohody o úvěru. Je nanejvýš důležité, aby všechny členské státy co nejdříve poskytly potřebné rozpočtové záruky a aby existoval společný závazek, že tento proces bude urychleně dokončen. S cílem poskytnout celou částku mimořádné makrofinanční pomoci ve výši až 9 miliard EUR, jak bylo oznámeno ve sdělení o pomoci Ukrajině a její obnově ze dne 18. května 2022, Evropská komise spolupracuje s členskými státy EU na bezpečných a spravedlivých mechanismech čerpání zbývající částky až do výše 3 miliard EUR. Jakmile bude návrh dokončen, Komise bude rychle pokračovat v návrhu na zbývající částku podpory. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Článek 212 Smlouvy o fungování Evropské unie představuje vhodný právní základ pro finanční pomoc poskytovanou Unií třetím zemí. Nevyprovokovaná a neodůvodněná vojenská agrese ze strany Ruska vyžaduje poskytnutí dodatečné finanční pomoci Ukrajině. V zájmu posílení rozpočtové udržitelnosti těchto opatření je rovněž nezbytné stanovit mechanismus záruk členských států, z něhož bude finanční pomoc vycházet. Za stávajících okolností představují tyto záruky nezbytný doprovodný prvek finanční pomoci. •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Zásada subsidiarity je dodržena, neboť dosažení cílů obnovení krátkodobé makrofinanční stability na Ukrajině není v moci jednotlivých členských států. Tuto úlohu může lépe splnit Evropská unie jako celek. Hlavními důvody jsou rozpočtová omezení na vnitrostátní úrovni a potřeba silné koordinace dárců s cílem maximalizovat rozsah a účinnost pomoci a zároveň omezit zátěž pro správní kapacitu ukrajinských orgánů, která je za současných okolností velmi napjatá. •Proporcionalita Návrh je v souladu se zásadou proporcionality: omezuje se na minimum nutné k dosažení cílů krátkodobého udržení makrofinanční stability a nepřekračuje rámec toho, co je pro tento účel nezbytné.

Jak Komise určila na základě odhadů veřejných orgánů a potvrdil MMF, částka navrhované mimořádné makrofinanční pomoci spolu s již vyplacenou mimořádnou makrofinanční pomocí odpovídá téměř polovině odhadovaného zbývajícího deficitu financování na rok 2022. Tento podíl je v souladu se standardními postupy pro sdílení zátěže u operací makrofinanční pomoci (v případě země s dohodou o přidružení by horní hranice podle závěrů Rady pro hospodářské a finanční věci ze dne 8. října 2002 činila 60 %) s ohledem na pomoc přislíbenou Ukrajině jinými bilaterálními a multilaterálními dárci. Poskytnutí záruk členských států, které je třeba čerpat pouze tehdy, vyžadují-li to mimořádné okolnosti, se jeví jako nejúčinnější řešení z finančního hlediska. Zabraňuje tomu, aby se musely dodatečné zdroje hledat v rámci stávajících stropů víceletého finančního rámce, kde jsou všechny částky v současné době plně vyčerpány. Rovněž se tím předejde tomu, aby členské státy musely poskytovat dodatečné finanční prostředky ex ante, ale umožňuje, aby byly částky čerpány ex post, pokud by došlo k potenciálním ztrátám. Členské státy budou muset poskytnout zdroje v rámci tohoto nástroje pouze za omezených okolností stanovených v rozhodnutí. Zejména nebudou muset okamžitě převádět EU částky v hotovosti, ale pouze pokud nastanou podmínky pro čerpání záruk. Vzhledem k tomu, že splátky mohou být v první řadě uhrazeny z rezerv společného rezervního fondu, je pravděpodobné, že čerpání záruk bude, pokud vůbec, spíše málo časté a předvídatelné. •Volba nástroje Projektové financování nebo technická pomoc by nebyly vhodné ani dostatečné k řešení širších makrofinančních cílů této mimořádné makrofinanční pomoci. Hlavní přidanou hodnotou mimořádné makrofinanční pomoci je ve srovnání s ostatními nástroji EU to, že rychle a v potřebném rozsahu zmírní vnější finanční omezení. To pomůže zajistit stabilní makrofinanční rámec, mimo jiné prosazováním trvalé a udržitelnější platební bilance a rozpočtové situace, ve vhodném rámci pro požadavky na podávání zpráv a politické podmínky. Makrofinanční pomoc může díky tomu, že pomůže zajistit vhodný celkový politický rámec, zvýšit efektivnost opatření financovaných na Ukrajině v rámci jiných, úžeji zaměřených finančních nástrojů EU. Dopad na udržitelnost dluhu země je snížen tím, že je operace uspořádána vysoce výhodným způsobem, s delšími dobami splatnosti a dotací na pokrytí nákladů na úroky. Rychlé poskytnutí velmi potřebné a značné částky finanční podpory prostřednictvím vysoce zvýhodněného uspořádání makrofinanční pomoci pro úvěry se proto jeví jako oprávněné, zejména s ohledem na omezení, kterým mezinárodní společenství včetně EU čelí při poskytování značného grantového financování. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Dřívější hodnocení ex-post předchozích operací makrofinanční pomoci Ukrajině ukázala, že obecně byla vysoce relevantní, pokud jde o jejich cíle, finanční krytí a politické podmínky. Zásadně podpořily Ukrajinu při řešení problémů s platební bilancí a při provádění klíčových strukturálních reforem, aby se ekonomika stabilizovala a posílila se udržitelnost její vnější pozice. Operace umožnily fiskální úspory a finanční výhody a katalyzovaly další finanční podporu a důvěru investorů. Soubor podmínek spojený s makrofinanční pomocí byl plně v souladu se souvisejícím programem MMF a měl politicky podněcující účinek, neboť pomohl rozproudit práci ukrajinských orgánů na zásadních reformách, zejména v oblastech, kterými se nezabývají jiné mezinárodní dárcovské programy. V nedávné době nebyly přezkoumány žádné míry tvorby rezerv uplatňované na portfolia makrofinanční pomoci a úvěrového nástroje Euratomu ani tvorba rezerv na rozpočtovou záruku vnějšího zápůjčního mandátu. V době přijetí nařízení 2021/947 (nařízení o NDICI – Globální Evropa) byla míra tvorby rezerv na makrofinanční pomoc v rámci záruky pro vnější činnost znovu potvrzena na 9 %. Nařízení o NDICI – Globální Evropa rovněž stanoví maximální výši rezerv na celou záruku pro vnější činnost. Přezkum tvorby rezerv makrofinanční pomoci je naplánován na rok 2024. Ačkoli je mikrofinanční pomoc ze své podstaty krizovým nástrojem, rizika poskytnutí úvěru zemi, v níž probíhá válka, dalece přesahují scénáře předpokládané v době přijetí nařízení o NDICI – Globální Evropa. Je tudíž nutné přijmout specifická řešení, jak se vypořádat s touto naléhavou situací, a to na základě dostupné analýzy. •Konzultace se zúčastněnými stranami Tato mimořádná makrofinanční pomoc je poskytována jako nedílná součást mezinárodní podpory Ukrajině. Při přípravě tohoto návrhu konzultovaly útvary Komise MMF, Světovou banku a další bilaterální (včetně členských států) a multilaterální dárce s významnými odbornými znalostmi v oblasti makrofinanční pomoci, a to i pokud jde o ukrajinské hospodářství. Komise byla rovněž v pravidelném kontaktu s ukrajinskými orgány. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Útvary Komise založily tento návrh na pečlivé analýze finančních potřeb a širší makrofinanční situace Ukrajiny, provedené ve spolupráci s MMF a příslušnými mezinárodními institucemi. To zahrnuje pravidelné diskuse o nejnovějších odhadech Ukrajiny týkajících se potřeb financování v rámci mezinárodního fóra, například G7. Útvary Komise se rovněž zapojily do diskusí se svými protějšky v odděleních pro rizika mezinárodních finančních institucí s rozsáhlou expozicí na Ukrajině. Účelem těchto jednání bylo pochopit, jak tyto instituce zajistí a budou řídit své expozice vůči Ukrajině. Tato jednání ukázala, do jaké míry institucionální přístup každé instituce závisí na tom, jak je její rozvaha vystavena dopadu ztrát na ukrajinské expozice. Některé instituce využívají úplné nebo částečné protizáruky proti své expozici nebo využívají jiné formy záruk (rezervy držené Ukrajinou v MMF). EU, která financovala úvěry makrofinanční pomoci prostřednictvím úvěrů „back-to-back“, se nachází v jedinečné situaci, kdy musí zajistit stabilní a předvídatelný tok plateb investorům do svých dluhopisů v souladu s pevným a pravidelným harmonogramem v případě, že u příjemců úvěrů dojde k platebním tokům v selhání. Aby mohla Unie za současných okolností poskytnout jednomu příjemci rychlou a další výjimečně velkou makrofinanční pomoc a zároveň zachovat svůj model financování, musí společný rezervní fond posílit dodatečnými zárukami členských států, které by fungovaly jako jištění expozice vůči Ukrajině. V souladu s požadavky finančního nařízení provedou pracovní útvary Komise během provádění pomoci operační hodnocení postupů schvalování finančních transakcí a správních postupů Ukrajiny, aby ověřily, že zavedené postupy pro řízení programu pomoci, včetně makrofinanční pomoci, poskytují dostatečné záruky, a to rovněž s ohledem na výjimečné okolnosti ruské válečné agrese vůči Ukrajině. To umožní aktualizaci předchozího posouzení, jež dospělo k závěru, že postupy schvalování finančních transakcí a postupy na Ukrajině jsou založeny a fungují na řádných zásadách, a jsou proto považovány za vhodné pro účely makrofinanční pomoci. •Posouzení dopadů Makrofinanční pomoc Unie je mimořádný nouzový nástroj pro řešení vážných problémů s platební bilancí ve třetích zemích. Návrhy Komise na poskytnutí makrofinanční pomoci vycházely z poznatků získaných na základě hodnocení ex post provedených u minulých operací v sousedství EU. Tato mimořádná makrofinanční pomoc pomůže zmírnit krátkodobé finanční potřeby Ukrajiny za současných mimořádných okolností. Požadavky na podávání zpráv a politické podmínky spojené s touto mimořádnou makrofinanční pomocí mají zajistit účinnost, transparentnost a odpovědnost podpory. Tato mimořádná makrofinanční pomoc by měla vycházet z výsledků šesti programů makrofinanční pomoci od roku 2015, včetně poslední mimořádné makrofinanční pomoci v souvislosti s pandemií COVID-19 a ze začátku roku 2022. Návrh nevyžaduje posouzení dopadu, neboť makrofinanční pomoc je jedinou dostupnou možností politiky, jak se vypořádat s daným problémem. Využití dodatečných záruk následuje po důkladném posouzení finančních rizik nesplacených závazků. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení

Tento návrh nesouvisí s Programem pro účelnost a účinnost právních předpisů. •Základní práva Země, na které se vztahuje evropská politika sousedství, jsou způsobilé pro makrofinanční pomoc. Poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je podmíněno tím, že způsobilá země uplatňuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv. Jasným pozitivním znamením je obnovený závazek k reformě a silná politická vůle ukrajinských orgánů, doložená zejména úspěšné dokončení podmínek strukturální politiky připojených k mimořádnému programu COVID-19 makrofinanční pomoci pro Ukrajinu, v klíčových oblastech včetně soudnictví, řádné správy, právního státu a boje proti korupci. Podobně i úsilí vynaložené na podporu jejich žádosti o členství v EU, zejména poskytnutím vypracované odpovědi na dva velmi složité a podrobné dotazníky, jasně vyjadřuje vůli orgánů následovat a plnit evropské ambice Ukrajiny. Od ruské agrese prokázaly ukrajinské orgány působivou míru odolnosti a jsou i nadále odhodlány provádět tyto reformy transparentním způsobem a v souladu se standardy EU. Má se tedy za to, že politické podmínky operace makrofinanční pomoci jsou v současné době splněny. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Finanční prostředky na tuto dodatečnou makrofinanční pomoc Ukrajině ve výši až 5 mld. EUR budou vypůjčeny na kapitálových trzích a dále půjčeny Ukrajině. Tím bude doplněna částka mimořádné makrofinanční podpory Ukrajině ve výši 1 miliardy EUR poskytnutá na základě rozhodnutí (EU) 2022/1201. S cílem chránit rozpočet Unie by se na dva úvěry v rámci mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině v celkové výši až 6 miliard EUR mělo vztahovat krytí na úrovni 70 % složené ze splacených rezerv ve výši 9 % a záruk na požádání ze strany členských států ve výši 61 %. Požadovaná částka splacených rezerv (ve výši 9 % částky záruky pro vnější činnost) bude poskytnuta v rámci Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa v celkové výši 540 milionů EUR (rozpočtová položka 14 02 01 70 „NDICI – Globální Evropa — Tvorba rezerv společného rezervního fondu“). Prostor pro mobilizaci rozpočtových zdrojů na tuto dodatečnou rezervu nad 9 % v rámci stropů stávajícího VFR je však omezený. Použití záruk ze strany členských států se vyžaduje proto, aby bylo možné poskytnout Ukrajině další úvěry mikrofinanční pomoci rozpočtově příznivým přístupem a aniž by bylo narušeno provádění VFR na období 2021–2027. To je důvodem pro návrh, aby členské státy poskytly záruky na dalších 61 % hodnoty navrhovaných úvěrů ve výši 6 miliard EUR. Na celkové krytí by se tak vztahovala první ochrana před ztrátou v podobě splacených rezerv ve výši 9 % z 6 mld. EUR, po nichž by následovaly doplňkové záruky členských států pokrývající expozice až do výše 3,66 mld. EUR, tj. 61 % z 6 mld. EUR úvěrů makrofinanční pomoci, a v souladu s platnými právními předpisy by veškeré zbytkové částky byly kryty z rozpočtu Unie jako podmíněný závazek. Mimořádná makrofinanční pomoc Ukrajině podle tohoto rozhodnutí bude sjednána přímo po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost a aniž by se čekalo na obdržení požadovaných záruk členských států. Vzhledem k naléhavé potřebě zajistit úvěr pro Ukrajinu v průběhu roku 2022 EU sjedná poskytnutí úvěrů před zavedením záruk ze strany členských států. Předchozí zkušenosti ukazují, že ačkoli řada členských států dokáže poskytnout záruky do dvou až tří měsíců, obdržení celého souboru záruk může trvat čtyři až pět měsíců. Vzhledem k mimořádné naléhavosti potřeb Ukrajiny v oblasti financování nelze připustit, aby tato doba trvala déle. Komise má proto v úmyslu – mimořádně, vzhledem k mimořádné povaze situace – sjednat úvěry společně se souběžným získáním záruk. Díky tomu, jak byl tento balíček úvěrů sestaven, nevzniká během přechodného období investorům do dluhopisů EU krátkodobě žádné riziko nesplacení ze strany EU předtím, než jsou obdrženy všechny záruky. Zejména před očekávaným obdržením veškerých záruk (čtyři až pět měsíců) nehrozí žádná událost, kdy má dojít k placení. V teoretickém scénáři, kdy před obdržením všech záruk dojde k nesplácení, by Evropská komise mohla čerpat rezervy vyčleněné na úvěry makrofinanční pomoci a v případě potřeby další rezervy držené ve společném rezervním fondu EU. Je nanejvýš důležité, aby členské státy dokončily své vnitrostátní postupy nezbytné pro vstup v platnost těchto záruk. Záruky by mohly pokrývat částky, které přesahují původní splacené rezervy ve výši 9 % z částky úvěru podle tohoto rozhodnutí a rozhodnutí (EU) 2022/1201 a které by mohly být poskytnuty z VFR, jak se předpokládá v čl. 31 odst. 5 nařízení o NDICI – Globální Evropa a ve finančním plánu. Výzvy k čerpání se budou týkat situací, kdy Ukrajina nesplácí úvěr podle stávajícího rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201, a byly by v první řadě použity ke splnění závazků Unie a případnému doplnění podfondu vyhrazenému pro Ukrajinu ve společném rezervním fondu. Toto doplnění by bylo zohledněno při výpočtu tvorby rezerv vyplývající z míry tvorby rezerv uvedené v čl. 211 odst. 1 finančního nařízení, odchylně od čl. 211 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení. Částky čerpané od členských států by představovaly vnější účelově vázané příjmy ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. a) bodu ii) finančního nařízení za účelem poskytnutí příspěvků členských států na tvorbu rezerv na makrofinanční pomoc, což je program vnější pomoci zaručený podle nařízení o NDICI – Globální Evropa. Vzhledem k výjimečné povaze makrofinanční pomoci zajištěné zárukami je vhodné pokrýt finanční odpovědnost z makrofinanční pomoci podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201 odděleně od ostatních finančních závazků v rámci záruky pro vnější činnost. Zejména je vhodné použít rezervy vytvořené ve společném rezervním fondu s ohledem na tuto makrofinanční pomoc výhradně pro finanční závazky podle tohoto rozhodnutí, namísto obecného pravidla uvedeného v čl. 31 odst. 6 nařízení o NDICI – Globální Evropa. Stejné riziko se vztahuje na úvěry v rámci ELM, které EIB vyplatila nebo má vyplatit po 15. červenci 2022. Tento návrh proto předpokládá rozšíření 70 % míry tvorby rezerv na tyto úvěry, uplatnění pravidel finančního nařízení pro tvorbu rezerv, a nikoli pravidel pro GFEA, a stanoví, že tato ustanovení by měla být ponechána v samostatném podfondu společného rezervního fondu. Kromě toho by měla být poskytnuta úroková subvence, jak je popsáno níže, a měla by být hrazena z finančního krytí uvedeného v čl. 6 odst. 2 písm. a) první odrážce nařízení o NDICI – Globální Evropa v průběhu víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Od správních nákladů spojených s výpůjčkami a úvěry by se upustilo, a nebyly by tedy od Ukrajiny získány zpět. Tyto náklady budou uhrazeny z příslušných správních rozpočtových položek. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby sledování, hodnocení a podávání zpráv Evropská unie poskytne Ukrajině tuto mimořádnou makrofinanční pomoc v celkové výši 5 mld. EUR ve formě dlouhodobých úvěrů. Tato pomoc, která má být vyplacena v několika splátkách, přispěje k pokrytí zbývajícího deficitu vnějšího financování Ukrajiny v roce 2022. První splátka bude vyplacena po schválení tohoto návrhu a po vstupu souvisejícího memoranda o porozumění v platnost, a jakmile členské státy vyšlou jednomyslný signál o svém souhlasu s tím, aby byly jejich vnitrostátní postupy pro poskytnutí záruk členských států dokončeny s nejvyšší naléhavostí.

Výplata bude podmíněna provedením požadavků na podávání zpráv podle memoranda o porozumění. Komise bude úzce spolupracovat s mezinárodními finančními institucemi a vnitrostátními orgány na sledování příslušného vývoje a uplatňování požadavků a podmínek dohodnutých v memorandu o porozumění. Za správu pomoci bude odpovídat Komise. V souladu s finančním nařízením jsou použitelná zvláštní ustanovení o předcházení podvodům a jiným nesrovnalostem. •Informativní dokumenty (u směrnic) Nevztahuje se na tento návrh. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Rozhodnutí rovněž stanoví rámec pro záruky členských států na krytí ztrát přesahujících rámec rezerv, které již byly do společného rezervního fondu zaplaceny nebo které jsou předpokládané ve finančním plánu víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Článek 1 představuje hlavní rysy této mimořádné makrofinanční pomoci. Článek 2 stanoví soulad s politickými předpoklady nezbytnými pro vyplácení makrofinanční pomoci. Článek 3 stanoví jasně vymezené požadavky na podávání zpráv a na monitorování, jakož i politické podmínky, jež se k této mimořádné makrofinanční pomoci Unie váží. Tyto požadavky a podmínky se stanoví v memorandu o porozumění. Článek 4 stanoví podmínky nezbytné pro vyplácení této mimořádné makrofinanční pomoci ve více splátkách. Časový rámec a podmínky pro vyplacení každé splátky bude stanoven v memorandu o porozumění. Článek 5 představuje pravidla pro výpůjční a úvěrové operace. Článek 6 objasňuje financování subvence úrokových sazeb. Článek 7 uvádí povinnosti Komise podávat zprávy Evropskému parlamentu a Radě během provádění této mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině. Článek 8 uvádí podrobnosti o posouzení provádění mimořádné makrofinanční pomoci. Článek 9 upravuje zřízení záruk členských států na celkovou částku ve výši 3,66 miliardy EUR ze strany členských států. Článek 10 uvádí podrobnosti o dohodách o záruce, které Komise uzavře s členskými státy. Článek 11 popisuje tvorbu rezerv s ohledem na zahrnutou makrofinanční pomoc. Článek 12 upravuje navýšení rezerv s ohledem na některé finanční závazky v Ukrajině, na které se poskytuje záruka podle rozhodnutí č. 466/2014/EU. Článek 13 upravuje posouzení přiměřenosti rezerv a postup přezkumu. Článek 14 stanoví pravidla účtování pro tvorbu rezerv ve společném rezervním fondu.

Článek 15 stanoví, že Komisi je nápomocen výbor v souladu s postupem projednávání ve výborech. Článek 16 uvádí podrobné údaje o výkonu přenesené pravomoci. Článek 17 uvádí povinnosti Komise podávat zprávy Evropskému parlamentu a Radě během provádění této mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině. Článek 18 obsahuje změny rozhodnutí (EU) 2022/1201. Článek 19 upřesňuje datum vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. 2022/0281 (COD) Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině, navýšení společného rezervního fondu o záruky ze strany členských států a zvláštní rezervy na některé finanční závazky týkající se Ukrajiny, na které se poskytuje záruka podle rozhodnutí č. 466/2014/EU, a o změně rozhodnutí (EU) 2022/1201 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po předložení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)Dohoda o přidružení mezi Unií a Ukrajinou (dále jen „dohoda o přidružení“), včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, vstoupila v platnost dne 1. září 2017. (2)Ukrajina zahájila na jaře 2014 ambiciózní program reforem, jejichž cílem je stabilizovat ekonomiku a zlepšit životní podmínky obyvatel. Mezi hlavními prioritami programu jsou boj proti korupci, jakož i ústavní, volební a soudní reformy. Provádění uvedených reforem bylo podpořeno šesti po sobě jdoucími programy makrofinanční pomoci, v jejichž rámci Ukrajina obdržela pomoc ve formě úvěrů v celkové výši 6,6 mld. EUR. Poslední mimořádná makrofinanční pomoc, která byla poskytnuta v souvislosti s rostoucím napětím na hranicích s Ruskem podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/313, poskytla Ukrajině úvěry ve výši 1,2 mld. EUR a byla vyplacena ve dvou splátkách ve výši 600 milionů EUR v březnu a květnu 2022. Mimořádná makrofinanční pomoc ve výši až 1 miliardy EUR podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1201 poskytla rychlou a naléhavou podporu ukrajinskému rozpočtu a byla v plné výši vyplacena ve dnech 1. a 2. srpna 2022. Přestavovala první část balíčku mimořádné makrofinanční pomoci poskytnuté Ukrajině, který Komise oznámila ve svém sdělení s názvem „Ukrajina: Pomoc a obnova“ ze dne 18. května 2022 a Evropská rada schválila ve dnech 23.–24. června 2022. Toto rozhodnutí představuje druhou fázi plnění závazku poskytnout Ukrajině makrofinanční pomoc ve výši až 9 miliard EUR. Vytváří základ pro poskytnutí dalších 5 miliard EUR ve formě úvěrů mikrofinanční pomoci za vysoce zvýhodněných podmínek. Po něm by měl rychle následovat třetí balíček finanční pomoci ve výši dalších až 3 miliard EUR, jakmile budou stanoveny vhodné způsoby. (3)Nevyprovokovaná a neodůvodněná vojenská agrese Ruska vůči Ukrajině, která byla zahájena dne 24. února 2022, a od té doby probíhající válka způsobila ztrátu přístupu na trh a drastický pokles veřejných příjmů, zatímco veřejné výdaje na řešení humanitární situace a zachování kontinuity státních služeb výrazně vzrostly. V této velmi nejisté a nestabilní situaci ukazují nejlepší odhady potřeb financování Ukrajiny ze strany Mezinárodního měnového fondu na mimořádný schodek financování ve výši přibližně 39 mld. USD v roce 2022, z čehož by zhruba polovina mohla být pokryta, pokud by dosud přislíbená mezinárodní podpora byla plně vyplacena. Rychlé poskytnutí mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině ze strany Unie v rámci této druhé fáze balíčku pomoci je za současných mimořádných okolností považováno za vhodnou krátkodobou reakci na značná rizika pro makrofinanční stabilitu země. Mimořádná makrofinanční pomoc Unie ve výši dalších 5 miliard EUR by podpořila makrofinanční stabilizaci Ukrajiny, posílila by okamžitou odolnost země a podpořila by její schopnost dosáhnout oživení, čímž by přispěla k udržitelnosti veřejného dluhu Ukrajiny a její schopnosti v konečném důsledku dostát svým finančním závazkům. (4)Toto nové kolo mimořádné makrofinanční pomoci výrazně přispěje k financování potřeb Ukrajiny v této oblasti odhadovaných Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a dalšími mezinárodními finančními institucemi, s přihlédnutím k její kapacitě se financovat vlastními zdroji. Při určení výše pomoci jsou rovněž zohledněny očekávané finanční příspěvky od bilaterálních a multilaterálních dárců, nutnost zajistit spravedlivé rozložení zátěže mezi Unii a ostatní dárce, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů vnějšího financování na Ukrajině a přidaná hodnota celkového zapojení Unie. Je třeba zohlednit závazek ukrajinských orgánů k úzké spolupráci s MMF při navrhování a provádění krátkodobých mimořádných opatření a jejich záměr spolupracovat s MMF na vhodném hospodářském programu, pokud to podmínky dovolí. O tento program bylo formálně požádáno v srpnu 2022. Cílem mimořádné makrofinanční pomoci Unie by mělo být zachování makrofinanční stability a odolnosti za okolností ruské válečné agrese. Komise by měla zajistit, aby mimořádná makrofinanční pomoc Unie byla po právní i obsahové stránce v souladu s hlavními zásadami a cíli opatření, která byla přijata v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími příslušnými politikami Unie. (5)Mimořádná makrofinanční pomoc Unie by měla podporovat vnější politiku Unie vůči Ukrajině. Útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost by v průběhu poskytování makrofinanční pomoci měly úzce spolupracovat v zájmu koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti.

(6)Poskytnutí mimořádné makrofinanční pomoci Unie by mělo být podmíněno tím, že Ukrajina bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv. Přetrvávající podmínky spojené s ruskou válečnou agresí vůči Ukrajině, a zejména stávající stanné právo by neměly do těchto zásad zasahovat, a to navzdory koncentraci moci v exekutivě. (7)V zájmu zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie souvisejících s mimořádnou makrofinanční pomocí Unie by Ukrajina měla přijmout vhodná opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí souvisejících s touto pomocí. Kromě toho je třeba stanovit, že Komise bude provádět kontroly, Účetní dvůr audity a Úřad evropského veřejného žalobce bude vykonávat své pravomoci. (8)Na mimořádnou makrofinanční pomoc Unie by se měly vztahovat požadavky na podávání zpráv a politické podmínky, jež budou stanoveny v memorandu o porozumění. Přísné požadavky na podávání zpráv mají za současných okolností ruské válečné agrese vůči Ukrajině zajistit účinnost, transparentnost a odpovědnost při využívání finančních prostředků. Cílem politických podmínek je posílit okamžitou odolnost země a její dlouhodobější udržitelnost dluhu, a tím snížit rizika spojená se splácením jejích nesplacených a budoucích finančních závazků. (9)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (10)Maximální průměrná splatnost úvěrů podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201 bude 25 let. (11)Vzhledem k tomu, že úvěry podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201 obnášejí rizika pro rozpočet EU a měly by mít společnou maximální průměrnou splatnost 25 let, na souhrnnou částku makrofinanční pomoci Ukrajině na základě tohoto rozhodnutí a rozhodnutí (EU) 2022/1201 ve výši 6 miliard EUR by se měla vztahovat společná metodika pro řízení finančních a rozpočtových důsledků. Měla by být zejména stanovena stejná úroveň rozpočtového krytí jako odpovídající ochrana proti možnosti potenciálního nesplácení některých nebo všech úvěrů ze strany Ukrajiny ve stanovených termínech. Rezervy poskytnuté z rozpočtu EU v souvislosti se dvěma soubory úvěrů v rámci mimořádné makrofinanční pomoci by měly být spravovány jako ucelený soubor rezerv. Tím se zvýší odolnost a pružnost rozpočtu EU v reakci na případné nesplácení. Ustanovení čl. 7 odst. 2 rozhodnutí (EU) 2022/1201 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. (12)Mimořádná makrofinanční pomoc podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201 představuje finanční závazek Unie v rámci celkového objemu záruky pro vnější činnost. Na úvěry poskytnuté Ukrajině v rámci mimořádné makrofinanční pomoci ve výši až 6 miliard EUR by se měly vztahovat splacené rezervy ve výši 9 % dostupné pro úvěry mikrofinanční pomoci podle záruky pro vnější činnost. Výše rezervy by měla být financována z finančního krytí plánovaného pro makrofinanční pomoc podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947, pokud jde o celkovou částku počáteční tvorby rezerv ve výši 540 milionů EUR. Tato částka by měla být přidělena na závazky a vyplacena do společného rezervního fondu v rámci VFR na období 2021–2027. (13)V souladu s čl. 210 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 („finanční nařízení“) se podmíněné závazky vyplývající z rozpočtových záruk nebo finanční pomoci a hrazené z rozpočtu musí považovat za udržitelné, pokud je jejich předpokládaný víceletý vývoj slučitelný s mezemi stanovenými v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093, kterým se stanoví víceletý finanční rámec podle čl. 312 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, a se stropem ročních prostředků na platby stanoveným v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Rady 2014/335/EU, Euratom. Aby mohla Unie poskytnout Ukrajině významnou podporu prostřednictvím makrofinanční pomoci v nebývalých částkách finančně bezpečným způsobem a zároveň zachovat vysoké úvěrové hodnocení Unie, a tudíž i její schopnost poskytovat účinné financování v rámci svých vnitřních i vnějších politik, je nezbytné náležitě chránit rozpočet Unie před naplněním těchto podmíněných závazků a zajistit jejich finanční udržitelnost ve smyslu čl. 210 odst. 3 finančního nařízení. (14)V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měl být společný rezervní fond navýšen o prostředky přiměřené rizikům plynoucím z podmíněných závazků, které jsou spojeny s touto nebývale velkou makrofinanční pomocí jedinému příjemci. Bez takového posílení by rozpočet Unie nebyl schopen z finančního hlediska bezpečně poskytnout nebývale rozsáhlou pomoc, kterou si vyžadují ukrajinské potřeby v souvislosti s válkou. S cílem chránit rozpočet Unie by se na dva úvěry v rámci mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině v celkové výši až 6 miliard EUR mělo vztahovat krytí na úrovni 70 % prostřednictvím splacených rezerv (ve výši 9 %) doplněných zárukami na požádání ze strany členských států, aby bylo zajištěno rozpočtové krytí ztrát až ve výši dalších 61 % hodnoty úvěrů. (15)Zdroje podle nařízení (EU, Euratom) 2020/2093 jsou vzhledem k celkovým výdajovým prioritám Unie pod vysokým tlakem. Je proto vhodné hledat alternativní řešení pro dodatečné zdroje, které by neovlivnilo běžné výdaje předpokládané ve finančním plánování víceletého finančního rámce na období 2021–2027. (16)Příspěvky členských států ve formě záruk byly shledány vhodným nástrojem k zajištění ochrany nad rámec počáteční splacené rezervy. Záruky členských států by měly být poskytnuty dobrovolně a měly by představovat odpovídající pojistku na podporu unijního rozpočtu, pokud by došlo k čerpání rezerv ve společném rezervním fondu s ohledem na finanční závazky podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201. Příspěvky v rámci těchto záruk by měly být zahrnuty do částky schváleného finančního závazku, odchylně od čl. 211 odst. 1 prvního pododstavce finančního nařízení. Tyto částky by byly zohledněny při výpočtu tvorby rezerv vyplývající z míry tvorby rezerv uvedené v čl. 211 odst. 1 finančního nařízení, odchylně od čl. 211 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení. (17)Záruky poskytnuté členskými státy by měly pokrýt úvěr poskytnutý v rámci mimořádné makrofinanční pomoci podle tohoto rozhodnutí a úvěr poskytnutý v rámci mimořádné makrofinanční pomoci ve výši 1 miliardy EUR podle rozhodnutí (EU) 2022/1201. Tyto záruky by měly být neodvolatelné, bezpodmínečné a vyplatitelné na požádání. Tyto záruky by měly zajistit schopnost Unie splácet finanční prostředky vypůjčené na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Čerpání záruk by mělo být vyžadováno pouze tehdy, když jsou splněny přísné podmínky týkající se přiměřenosti dostupných rezerv, a v případě, že Unie od Ukrajiny včas neobdrží splátku úvěrů v rámci mikrofinanční pomoci poskytnutých podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201, aby mohla splnit finanční závazky plynoucí z dluhopisů, nebo v případě, že došlo k úpravě splátkového kalendáře úvěrů poskytnutých podle tohoto rozhodnutí nebo podle rozhodnutí (EU) 2022/1201. Je třeba čerpat záruky členských států na částku odpovídající částce vyplývající ze ztrát z finanční pomoci Ukrajině podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201 a doplnit společný rezervní fond na požadovanou úroveň splacených rezerv. Čerpání v rámci záruk členských států by měla proběhnout až poté, co byla nebo v blízkém budoucnu bude vyčerpána částka počátečních rezerv vyčleněných s ohledem na mikrofinanční pomoc podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201. Částky získané zpět v rámci úvěrových dohod v souvislosti s finanční pomocí Ukrajině podle tohoto rozhodnutí a rozhodnutí (EU) 2022/1201 by měly být odchylně od čl. 211 odst. 4 písm. c) finančního nařízení vráceny členským státům, které splnily požadavky na čerpání záruky. (18)V případě, že platba finančních závazků Unie vyplývajících z dluhopisů na makrofinanční pomoc Ukrajině podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201 byla dočasně splněna z rezerv vyčleněných ve společném rezervním fondu na krytí jiných finančních závazků Unie, by se čerpání záruk členských států mohlo použít k doplnění rezerv na tyto finanční závazky. (19)Vzhledem k mimořádné povaze makrofinanční pomoci, která je kryta zárukami, je vhodné spravovat rezervy držené s ohledem na finanční závazky vyplývající z makrofinanční pomoci podle tohoto rozhodnutí, rozhodnutí (EU) 2022/1201 a pro případné výplaty úvěrů, na které se poskytuje záruka podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU, po 15. červenci 2022 odděleně od ostatních finančních závazků podle záruky na vnější činnost a Záručního fondu pro vnější vztahy. Navrhuje se proto, aby byly rezervy vyčleněné ve společném rezervním fondu použity výlučně pro účely finančních závazků z makrofinanční pomoci, na které se vztahuje toto rozhodnutí a rozhodnutí (EU) 2022/1201, namísto toho, aby bylo uplatněno obecné pravidlo v čl. 31 odst. 6 nařízení o NDICI – Globální Evropa. Rovněž se navrhuje použít rezervy vyčleněné ve společném rezervním fondu na úvěry zaručené rozhodnutím č. 466/2014/EU vyplacené po 15. červenci 2022 výlučně na finanční závazky z těchto úvěrů a použít na tvorbu rezerv pravidla finančního nařízení namísto obecného pravidla uvedeného v čl. 31 odst. 8 nařízení o NDICI – Globální Evropa. Po tomto kroku by mělo odchylně od článku 213 finančního nařízení následovat vyloučení rezervy vyčleněné na tuto makrofinanční pomoc z uplatňování efektivní míry tvorby rezerv. (20)Relativní podíl příspěvků každého členského státu (klíč pro příspěvky) na celkové zaručené částce by měl odpovídat relativním podílům členských států na celkovém hrubém národním důchodu Unie. Čerpání záruky by mělo být provedeno v poměrné výši a na základě tohoto klíče pro příspěvky. (21)Je nanejvýš důležité, aby členské státy dokončily své vnitrostátní postupy pro vstup těchto záruk v platnost. Vzhledem k naléhavosti situace by doba potřebná pro dokončení těchto postupů neměla opožďovat výplatu naléhavě potřebné makrofinanční pomoci Ukrajině podle tohoto rozhodnutí. Po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, přijetí memoranda o porozumění a podpisu dohody o úvěru budou urychleně sjednány další úvěry mikrofinanční pomoci podle tohoto rozhodnutí. (22)Vzhledem k obtížné situaci Ukrajiny způsobené ruskou válečnou agresí a v zájmu její podpory na cestě k dlouhodobé stabilitě je vhodné odchýlit se od čl. 220 odst. 5 písm. e) finančního nařízení a povolit, aby Unie měla možnost pokrýt úrokové náklady a odpustit Ukrajině správní náklady. Subvence úrokových sazeb by měla být poskytnuta jako nástroj považovaný za vhodný k zajištění účinnosti podpory ve smyslu čl. 220 odst. 1 finančního nařízení a měla by být hrazena z rozpočtu Unie alespoň během stávajícího cyklu VFR. V průběhu období 2021–2027 by měla být hrazena z finančního krytí uvedeného v čl. 6 odst. 2 písm. a) první odrážce nařízení (EU) 2021/947. (23)Ukrajina by mohla každoročně do konce března požádat o úrokovou subvenci a odpuštění správních nákladů. Aby byla umožněna flexibilita při splácení jistiny, mělo by být odchylně od čl. 220 odst. 2 finančního nařízení rovněž možné refinancovat související výpůjčky sjednané jménem Unie. (24)V reakci na naléhavé potřeby Ukrajiny v oblasti financování Evropská komise v červenci 2022 schválila přidělení a výplatu další částky ve výši 1,59 miliardy EUR ve formě úvěrů EIB poskytnutých Ukrajině, na které se poskytuje záruka podle vnějšího zápůjčního mandátu na období 2014–2020 (ELM). Protože se však jedná o úvěry poskytnuté ukrajinskému státu (nebo za které tento stát ručí), představují pro rozpočet EU stejnou úroveň rizika jako úvěry v rámci mimořádné makrofinanční pomoci. Rozpočet EU by měl následně použít stejný přístup předběžné opatrnosti na tyto expozice, jako tak činí v případě nových úvěrů mikrofinanční pomoci. Toto rozhodnutí proto uplatňuje míru tvorby rezerv na úrovni 70 % na přidělené úvěry v rámci ELM ve výši 1,59 miliardy EUR, jakož i na případné další výplaty úvěrů v rámci ELM poskytnutých Ukrajině. Tato míra tvorby rezerv by měla být použita místo míry tvorby rezerv vyplývající z ustanovení čl. 31 odst. 8 třetí věty nařízení (EU) 2021/947. Tvorba rezerv na úrovni 70 % v případě poskytnutí úvěrů Ukrajině v rámci ELM ve výši 1,59 miliardy EUR bude financována z rozpočtu EU. (25)Každých šest měsíců bude proveden pravidelný přezkum tvorby rezerv na příslušné úvěry mikrofinanční pomoci a úvěry v rámci ELM, se započetím od poloviny roku 2023 nebo dříve, bude-li to vhodné. Tento přezkum bude zejména posuzovat, zda se situace na Ukrajině vyvíjí způsobem, který by mohl opodstatnit zvýšení nebo snížení míry tvorby rezerv. Komise může opětovně přehodnotit míru tvorby rezerv na bázi ad hoc, zejména v případě, že je to odůvodněno obzvláště důležitou událostí. S cílem zajistit, aby míra tvorby rezerv i nadále odpovídala finančním rizikům, by pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie měla být přenesena na Komisi, pokud jde o míru tvorby rezerv v případě, kdy je opodstatněno zvýšení nebo snížení této míry. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

(26)Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž poskytnutí mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině s cílem podpořit zejména její hospodářskou odolnost a stabilitu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouvy o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v čl. 5 odst. 4 nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. (27)Vzhledem k naléhavosti dané výjimečnými okolnostmi způsobenými nevyprovokovanou a neodůvodněnou vojenskou agresí Ruska je vhodné stanovit výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedené v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii. (28)S ohledem na naléhavou situaci na Ukrajině by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ: Kapitola I Mimořádná makrofinanční pomoc Článek 1 Poskytnutí mimořádné makrofinanční pomoci EU Ukrajině 1.Unie poskytne Ukrajině mimořádnou makrofinanční pomoc v maximální výši 5 miliard EUR (dále jen „mimořádná makrofinanční pomoc Unie“) s cílem podpořit makrofinanční stabilitu Ukrajiny. Makrofinanční pomoc Unie se Ukrajině poskytne ve formě úvěrů. Pomoc přispěje k pokrytí finančního deficitu Ukrajiny zjištěného ve spolupráci s mezinárodními finančními institucemi. 2.Za účelem financování mimořádné makrofinanční pomoci Unie je Komise zmocněna půjčit si jménem Unie nezbytné finanční prostředky na kapitálových trzích nebo od finančních institucí a dále je půjčit Ukrajině. Úvěry podle odstavce 1 a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201 budou mít společnou maximální průměrnou splatnost 25 let. 3.Mimořádná makrofinanční pomoc Unie bude dostupná se započetím od prvního dne vstupu memoranda o porozumění uvedeného v čl. 3 odst. 1 v platnost a během období dostupnosti, které je v něm definováno, a to i v případě, že dosud nebyly poskytnuty záruky stanovené v kapitole II oddíle 1 tohoto rozhodnutí. 4.V případě, že se během období vyplácení mimořádné makrofinanční pomoci Unie potřeby Ukrajiny v oblasti financování oproti původním předpokladům podstatně sníží, Komise poskytovanou pomoc omezí nebo její poskytování pozastaví či zruší. Článek 2 Předpoklady makrofinanční pomoci 1.Poskytnutí mimořádné makrofinanční pomoci Unie je podmíněno tím, že Ukrajina bude respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv. 2.Komise sleduje plnění podmínky stanovené v odstavci 1 v průběhu celého životního cyklu mimořádné makrofinanční pomoci Unie, zejména před vyplacením prostředků, a to i s přihlédnutím k okolnostem na místě a k důsledkům uplatňování stanného práva. 3.Odstavce 1 a 2 tohoto článku se použijí v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU. Článek 3 Memorandum o porozumění 1.Komise se s Ukrajinou dohodne na politických podmínkách, s nimiž má být mimořádná makrofinanční pomoc Unie spojena. Tyto politické podmínky se přijímají v souladu s přezkumným postupem stanoveným v čl. 14 odst. 2. Tyto politické podmínky se stanoví v memorandu o porozumění. 2.Požadavky na podávání zpráv, které byly přijaty v souvislosti s první částí této mimořádné makrofinanční pomoci, budou uvedeny v memorandu o porozumění a zajistí zejména účinnost, transparentnost a zodpovědnost využití mimořádné makrofinanční pomoci Unie.

3.Podrobné finanční podmínky mimořádné makrofinanční pomoci Unie se stanoví ve smlouvě o úvěru, která má být uzavřena mezi Komisí a Ukrajinou. 4.Komise v pravidelných intervalech ověřuje plnění požadavků na podávání zpráv a pokrok při plnění politických podmínek dohodnutých v memorandu o porozumění. O výsledcích tohoto ověření uvědomí Komise Evropský parlament a Radu. Článek 4 Výplata mimořádné makrofinanční pomoci 1.S výhradou splnění požadavků uvedených v odstavci 3 poskytne Komise mimořádnou makrofinanční pomoc Unie ve splátkách, přičemž každou z nich tvoří úvěr. Komise rozhodne o časovém rámci pro vyplacení každé splátky. Splátka může být vyplacena v jedné nebo více tranších. 2.Uvolnění mimořádné makrofinanční pomoci Unie řídí Komise způsobem, který je v souladu s dohodami nebo ujednáními uzavřenými mezi Komisí a Ukrajinou v memorandu o porozumění uvedeném v čl. 3 odst. 1. 3.Komise rozhodne o uvolnění splátek po posouzení následujících požadavků: a)splnění podmínky stanovené v čl. 2 odst. 1; b)uspokojivé splnění podmínek v oblasti podávání zpráv dohodnutých v memorandu o porozumění; c)u druhé splátky a u dalších splátek uspokojivý pokrok směrem k provádění politických podmínek dohodnutých v memorandu o porozumění. Před vyplacením maximální částky makrofinanční pomoci ověří Komise splnění všech politických podmínek dohodnutých v memorandu o porozumění. 4.Nejsou-li splněny požadavky stanovené v odstavci 3, Komise vyplácení mimořádné makrofinanční pomoci Unie dočasně pozastaví nebo zruší. V těchto případech Komise informuje o důvodech pozastavení či zrušení Evropský parlament a Radu. 5.Mimořádná makrofinanční pomoc Unie bude v zásadě vyplacena Ukrajinské národní bance. S výhradou ustanovení sjednaných v memorandu o porozumění, včetně potvrzení zbývajících rozpočtových finančních potřeb, mohou být finanční prostředky Unie převedeny ukrajinskému ministerstvu financí jako konečnému příjemci. Článek 5 Výpůjční a úvěrové operace 1.Výpůjční a úvěrové operace se provádějí v souladu s článkem 220 finančního nařízení. 2.Odchylně od čl. 220 odst. 2 finančního nařízení může Komise v případě potřeby související půjčky sjednané jménem Unie refinancovat. Článek 6 Subvence úrokových sazeb 1.Odchylně od čl. 220 odst. 5 písm. e) finančního nařízení může Unie nést náklady na úroky v podobě subvence úrokových sazeb a správní náklady související s půjčkami a úvěry, s výjimkou nákladů spojených s předčasným splacením úvěru, pokud jde o úvěry podle tohoto rozhodnutí.

2.Ukrajina může Unii požádat o subvence úrokových sazeb a pokrytí správních nákladů do konce března každého roku. 3.Finanční krytí uvedené v čl. 6 odst. 2 písm. a) první odrážce nařízení (EU) 2021/947 se použije na pokrytí nákladů na úrokové platby související s makrofinanční pomocí během období 2021–2027 jako subvence úrokových sazeb. Článek 7 Předkládání zpráv Evropskému parlamentu a Radě Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o vývoji v oblasti mimořádné makrofinanční pomoci Unie, včetně jejího vyplácení a vývoje v oblasti činností uvedených v čl. 5 odstavcích 2 a 3, a předkládá těmto institucím včas příslušné dokumenty. Článek 8 Posouzení provádění mimořádné makrofinanční pomoci Během provádění makrofinanční pomoci Unie Komise prostřednictvím operačního hodnocení opětovně posoudí řádnost finančních opatření, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly Ukrajiny, které mají pro tuto pomoc význam. Toto operační hodnocení lze provést společně s hodnocením stanoveným v rozhodnutí (EU) 2022/1201. Kapitola II Navýšení společného rezervního fondu Oddíl 1 Záruky poskytnuté členskými státy na mimořádnou makrofinanční pomoc Unie podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201 Článek 9 Příspěvky členských států ve formě záruk 1.Členské státy mohou doplnit rezervy vytvořené s ohledem na makrofinanční pomoc, které jsou drženy ve společném rezervním fondu, poskytnutím záruk až do celkové výše 3 660 000 000 EUR v souvislosti s mimořádnou makrofinanční pomocí Unie Ukrajině podle článku 1 tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201 („zahrnutá makrofinanční pomoc“). 2.Případné příspěvky členských států se poskytují formou neodvolatelných, bezpodmínečných záruk a záruk na požádání prostřednictvím dohody o záruce uzavřené s Komisí v souladu s článkem 10. 3.Relativní podíl příspěvku příslušného členského státu na částce uvedené v odstavci 1 odpovídá relativnímu podílu tohoto členského státu na celkovém hrubém národním důchodu Unie, jak vyplývá ze sloupce 1 tabulky 4 v části A („Financování ročního rozpočtu Unie, úvod“) okruhu Obecné příjmy rozpočtu na rok 2022 stanoveného v souhrnném rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2022, přijatého dne 24. listopadu 2021. 4.Záruky nabývají účinku pro každý členský stát dnem vstupu dohody o záruce mezi Komisí a daným členským státem uvedené v článku 10 v platnost. Článek 10 Dohody o záruce Komise uzavře s každým členským státem poskytujícím záruku podle článku 9 dohodu o záruce. Tato dohoda stanoví pravidla, jimiž se záruka řídí a která jsou stejná pro všechny členské státy, zejména včetně:

b)ustanovení, která určují povinnost členských států poskytnout na výzvu Komise čerpání záruky v souvislosti se zahrnutou makrofinanční pomocí, jakmile byly nebo budou vyčerpány celkové částky počáteční rezervy vyčleněné ve společném rezervním fondu v souvislosti s finančním závazkem plynoucím ze zahrnuté makrofinanční pomoci; c)ustanovení k zajištění toho, aby čerpání záruky bylo provedeno poměrně a aby vycházelo z klíče pro příspěvky uvedeného v čl. 9 odst. 3; d)za předpokladu, že čerpání záruky zajistí schopnost Unie splácet finanční prostředky vypůjčené podle čl. 1 odst. 2 na kapitálových trzích nebo od finančních institucí v důsledku neplacení, byť očekávaného ze strany Ukrajiny, což zahrnuje i případy změny splátkového kalendáře z jakéhokoli důvodu; e)zajištění, aby výzvy k poskytnutí záruk mohly být použity k doplnění společného rezervního fondu pro účely rezerv, které byly čerpány s ohledem na zahrnutou makrofinanční pomoc; f)zajištění, aby členský stát, který nevyhověl výzvě, měl i nadále povinnost ji splnit; g)ustanovení týkajících se platebních podmínek. Oddíl 2 Tvorba rezerv na zahrnutou makrofinanční pomoc a na některé finanční závazky v rámci ELM na Ukrajině Článek 11 Rezervy na zahrnutou makrofinanční pomoc 1.V případě zahrnuté makrofinanční pomoci by se použila míra tvorby rezerv 70 % namísto obecného pravidla stanoveného v čl. 31 odst. 5 třetím pododstavci nařízení (EU) 2021/947.

Úroveň tvorby rezerv placených do společného rezervního fondu by však měla být zachována na úrovni 9 % nesplaceného závazku ze zahrnuté makrofinanční pomoci, a v případě vyčerpání na tuto úroveň doplněna, dokud nebudou plně vyčerpány záruky uvedené v článku 9. 2.Částky vyplývající z čerpání záruk uvedených v článku 10 představují vnější účelově vázané příjmy určené ke splacení finančních závazků ze zahrnuté makrofinanční pomoci a platby do společného rezervního fondu v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. a) bodem ii) nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. 3.Odchylně od čl. 211 odst. 1 prvního pododstavce druhé věty finančního nařízení by částka záruk uvedená v čl. 9 odst. 1 měla být zahrnuta do částky schváleného finančního závazku. Odchylně od čl. 211 odst. 4 druhého pododstavce finančního nařízení se zohlední při výpočtu tvorby rezerv vyplývajících z míry tvorby rezerv v souvislosti se zahrnutou makrofinanční pomocí částky rezerv uvedené v čl. 211 odst. 2 finančního nařízení. 4.Odchylně od čl. 211 odst. 4 písm. c) finančního nařízení částky získané zpět od Ukrajiny v souvislosti se zahrnutou makrofinanční pomocí nepřispívají na tvorbu rezerv až do výše čerpání záruky poskytnuté členskými státy podle čl. 10 písm. a). Tyto částky se těmto členským státům vrátí. Článek 12 Navýšení rezerv s ohledem na některé finanční závazky na Ukrajině, na které se poskytuje záruka podle rozhodnutí č. 466/2014/EU Odchylně od čl. 31 odst. 8 třetí věty nařízení (EU) 2021/947 se míra tvorby rezerv ve výši 70 % použije na částky úvěrů vyplacené po 15. červenci 2022 v rámci finančních operací Evropské investiční banky na Ukrajině před 31. prosincem 2021 a zaručené ze strany EU podle rozhodnutí č. 466/2014/EU („zahrnuté finanční závazky v rámci ELM na Ukrajině“), přičemž se použijí články 211, 212 a 213 finančního nařízení, s výhradou ustanovení článků 13 a 14 tohoto rozhodnutí. Pro účely čl. 211 odst. 1 druhého pododstavce finančního nařízení dosáhne tvorba rezerv do 31. prosince 2027 úrovně odpovídající míře tvorby rezerv použité na celkovou částku nesplacených závazků ze zahrnutých finančních závazků v rámci ELM na Ukrajině. Článek 13 Posouzení přiměřenosti míry tvorby rezerv a postup pro přezkum

1.Každých šest měsíců se započetím ode dne 30. června 2023, a kdykoli Komise dojde k závěru, že existují důvody či události poukazující na potřebu tak učinit, Komise posoudí, zda došlo k určitému vývoji, který by mohl mít trvalý a podstatný vliv na přiměřenost míry tvorby rezerv, včetně míry splacených rezerv, uvedených v článcích 11 a 12. Komise na základě dat z období posledních dvou let zejména určí, zda došlo k trvalé významné změně v profilu úvěrového rizika u těchto expozic. 2.Komise je zmocněna pozměnit články 11 a 12 tak, aby došlo k úpravě míry tvorby rezerv, prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 16, zejména za účelem zohlednění vývoje uvedeného v odstavci 1. Článek 14 Tvorba rezerv ve společném rezervním fondu 1.Namísto obecného pravidla v čl. 31 odst. 6 nařízení (EU) 2021/947 se finanční závazek ze zahrnuté makrofinanční pomoci zahrne odděleně od ostatních finančních závazků v rámci záruky na vnější činnost a rezervy vyhrazené ve společném rezervním fondu v souvislosti se zahrnutou makrofinanční pomocí se použijí výlučně na finanční závazky podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201. Namísto obecného pravidla v čl. 31 odst. 8 nařízení (EU) 2021/947 se finanční závazek ze zahrnutých finančních závazků v rámci ELM na Ukrajině zahrne odděleně od ostatních finančních závazků v rámci Záručního fondu pro vnější vztahy a rezervy vyhrazené ve společném rezervním fondu v souvislosti se zahrnutými finančními závazky v rámci ELM na Ukrajině se použijí výlučně na finanční závazky podle tohoto rozhodnutí a podle rozhodnutí (EU) 2022/1201. 2.Odchylně od článku 213 finančního nařízení se efektivní míra tvorby rezerv nevztahuje na tvorbu rezerv vyhrazenou ve společném rezervním fondu v souvislosti se zahrnutou makrofinanční pomocí a zahrnutými finančními závazky v rámci ELM na Ukrajině. 3.Odchylně od čl. 213 odst. 4 písm. a) finančního nařízení představuje případný přebytek rezerv uvedených v článku 12 vnější účelově vázané příjmy ve smyslu čl. 21 odst. 5 finančního nařízení pro program vnější pomoci, v jehož rámci je Ukrajina způsobilá. Kapitola III Společná ustanovení Článek 15 Postup projednávání ve výboru 1.Komisi je nápomocen výbor ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2.Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 16 Výkon přenesené pravomoci 1.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2.Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 13 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu neurčitou od data vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. 3.Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 13 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti žádných již platných aktů v přenesené pravomoci. 4.Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 6.Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 13 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 17 Výroční zpráva 1.Komise každý rok do 30. června předloží Evropskému parlamentu a Radě v rámci své výroční zprávy posouzení provádění kapitoly I tohoto rozhodnutí v předchozím roce, včetně vyhodnocení tohoto provádění. Tato zpráva: a)vyhodnotí, jakého pokroku bylo při provádění mimořádné makrofinanční pomoci Unie dosaženo; b)posoudí hospodářskou situaci a vyhlídky Ukrajiny, jakož i provádění požadavků a podmínek uvedených v čl. 3 odst. 1; c)uvede souvislost mezi požadavky a podmínkami stanovenými v memorandu o porozumění, průběžnou makrofinanční situací Ukrajiny a rozhodnutími Komise o uvolnění splátek mimořádné makrofinanční pomoci Unie. 2.Do dvou let od konce doby dostupnosti makrofinanční pomoci Unie předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost dokončené mimořádné makrofinanční pomoci Unie a míru, do jaké přispěla k dosažení cílů této pomoci. Kapitola IV Změna rozhodnutí (EU) 2022/1201 a závěrečné ustanovení Článek 18 Rozhodnutí (EU) 2022/1201 se mění takto: 1.v čl. 1 odst. 2 se druhá věta nahrazuje tímto: „Úvěry podle odstavce 1 a podle rozhodnutí [COM(2022) XXX – tento návrh] budou mít společnou maximální průměrnou dobu splatnosti 25 let.“ 2.Článek 7 se zrušuje. Článek 19 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu

předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1.Název návrhu/podnětu Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB Oblast politiky: Hospodářské a finanční záležitosti Činnost: Hospodářské a finanční záležitosti 1.3.Návrh/podnět se týká:  nové akce nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci  prodloužení stávající akce  sloučení jedné či více akcí v jinou/novou akci nebo přesměrování jedné či více akcí na jinou/novou akci 1.4.Cíle 1.4.1.Obecné cíle „Nový impuls pro zaměstnanost, růst a investice: podporovat prosperitu i za hranicemi EU“ 1.4.2.Specifické cíle Specifický cíl č. „Podporovat prosperitu i za hranicemi EU“ Příslušné aktivity ABM/ABB

Mezi činnosti spadající do oblasti pravomoci GŘ ECFIN patří: a) podporovat makrofinanční stabilitu a reformy na podporu růstu mimo EU, mimo jiné prostřednictvím pravidelných hospodářských dialogů s klíčovými partnerskými zeměmi a poskytováním makrofinanční pomoci, a b) podporovat proces rozšíření a realizaci politik EU v oblasti rozšiřování a sousedství a ostatní priority EU u partnerských zemí prováděním ekonomické analýzy a poskytováním hodnocení politik a poradenství. 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. ·Poskytnout Ukrajině makrofinanční pomoc s cílem podpořit její hospodářskou odolnost a stabilitu za válečných okolností. ·Přispívat k pokrytí potřeb Ukrajiny v oblasti vnějšího financování na rok 2022 v souvislosti s výrazným zhoršením jejích vnějších účtů, ke kterému došlo v důsledku nevyprovokované a neodůvodněné invaze Ruska na Ukrajinu. ·Zmírnit rozpočtové potřeby financování partnera, jako pokračování již poskytnuté nouzové pomoci. ·Podporovat strukturální reformy zaměřené na zlepšení celkového makroekonomického řízení, posilovat správu ekonomických záležitostí a transparentnosti a zlepšovat podmínky pro udržitelný růst. 1.4.4.Ukazatele výkonnosti Upřesněte ukazatele pro sledování pokroku a dosažených výsledků. Ukrajinské orgány budou muset podávat útvarům Komise pravidelné zprávy o řadě hospodářských ukazatelů a o požadavcích na podávání zpráv obsažených v memorandu o porozumění. Po operačním hodnocení finančních okruhů a správních postupů, které bylo u Ukrajiny provedeno v červnu 2020, budou útvary Komise dále sledovat řízení veřejných financí. Komise provede druhé operační hodnocení během provádění operace. V navrhovaném legislativním rozhodnutí se počítá s výroční zprávou o makrofinanční pomoci určenou Radě a Evropskému parlamentu, včetně posouzení provádění této operace. Do dvou let po uvolnění poslední splátky bude vypracováno nezávislé hodnocení pomoci ex post. 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu, včetně podrobného harmonogramu pro zahajovací fázi provádění podnětu Vyplacení pomoci bude podmíněno splněním politických podmínek uvedených v memorandu o porozumění mezi Komisí a ukrajinskými orgány. Pomoc má být vyplacena v několika splátkách. K uvolnění splátek by došlo urychleně po schválení tohoto návrhu a po vstupu příslušného memoranda o porozumění v platnost, a následně by se staly dostupnými.

Za správu pomoci bude odpovídat Komise. V souladu s finančním nařízením jsou použitelná zvláštní ustanovení o předcházení podvodům a jiným nesrovnalostem. Komise a ukrajinské orgány by se dohodly na memorandu o porozumění, které by stanovilo požadavky na podávání zpráv. Komise bude úzce spolupracovat s mezinárodními finančními institucemi a vnitrostátními orgány na sledování příslušného vývoje a uplatňování požadavků a podmínek dohodnutých v memorandu o porozumění. 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení Unie (může být důsledkem různých faktorů, např. přínosů z koordinace, právní jistoty, vyšší účinnosti nebo doplňkovosti). Pro účely tohoto bodu se „přidanou hodnotou ze zapojení Unie“ rozumí hodnota plynoucí ze zásahu Unie, jež doplňuje hodnotu, která by jinak vznikla činností samotných členských států. Tento návrh makrofinanční pomoci Ukrajině ve výši až 5 miliard EUR je součástí cíle EU poskytnout až 9 miliard EUR na krátkodobou podporu likvidity. Tento návrh navazuje na rozhodnutí (EU) 2022/1201 o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině ve výši 1 mld. EUR ve formě úvěrů, která byla plně vyplacena začátkem srpna 2022. Tato makrofinanční pomoc rovněž posiluje činnosti Unie zaměřené na přímou humanitární, hospodářskou a obrannou podporu, jakož i iniciativy Unie ke koordinaci mnohostranných akcí, jako je iniciativa „Stojíme za Ukrajinou“. Makrofinanční pomoc je svou povahou rovněž katalyzátorem reforem, které posilují krátkodobou odolnost země a rovněž přispívají k posílení dlouhodobé stability. Tyto očekávané výsledky jsou v tomto kritickém okamžiku pro Ukrajinu obzvláště důležité. Poskytnutí další podpory Ukrajině ve formě úvěrů v této situaci může ukrajinským orgánům pomoci překonat okamžité a nejnaléhavější problémy s financováním vyplývající z vedení války. Navíc tím, že navrhovaná makrofinanční pomoc podporuje úsilí orgánů o zachování stabilního makrofinančního prostředí, zvýší přidanou hodnotu celkového zapojení EU na Ukrajině a zlepší účinnost ostatních forem finanční pomoci EU této zemi, včetně operací rozpočtové podpory a grantů, které jsou dostupné prostřednictvím externích finančních nástrojů v rámci stávajícího víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Projektové financování nebo technická pomoc by nebyly vhodné ani dostatečné k řešení širších makrofinančních cílů této mimořádné makrofinanční pomoci. Tato makrofinanční pomoc bude mít ve srovnání s ostatními nástroji EU tu klíčovou přidanou hodnotu, že rychle zmírní problémy s externím financováním a pomůže zajistit pokračující stabilní makrofinanční rámec, mimo jiné tím, že podpoří trvale udržitelnou platební bilanci a rozpočtovou situaci, to vše ve vhodném rámci pro požadavky na podávání zpráv. Makrofinanční pomoc může díky tomu, že pomůže zajistit vhodný celkový politický rámec, zvýšit efektivnost opatření financovaných na Ukrajině v rámci jiných, úžeji zaměřených finančních nástrojů EU. 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Operace makrofinanční pomoci partnerským zemím podléhají hodnocení ex post. Dřívější hodnocení ex-post předchozích operací makrofinanční pomoci Ukrajině ukázala, že obecně byla vysoce relevantní, pokud jde o její cíle, finanční krytí a politické cíle. Zásadně podpořily Ukrajinu při řešení problémů s platební bilancí a při provádění klíčových strukturálních reforem, aby se ekonomika stabilizovala a posílila se udržitelnost její vnější pozice. Operace umožnily fiskální úspory a finanční výhody a katalyzovaly další finanční podporu a důvěru investorů. Soubor podmínek spojený s makrofinanční pomocí byl plně v souladu se souvisejícím programem MMF a měl politicky podněcující účinek, neboť pomohl rozproudit práci ukrajinských orgánů na zásadních reformách, zejména v oblastech, kterými se nezabývají jiné mezinárodní dárcovské programy. 1.5.4.Slučitelnost s víceletým finančním rámcem a možné synergie s dalšími vhodnými nástroji Rezervy pro makrofinanční pomoc poskytovanou z víceletého finančního rámce na období 2021–2027 se v zásadě vytvářejí v míře 9 % do společného rezervního fondu zřízeného podle článku 212 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046. V souladu se zásadou řádného finančního řízení a s ohledem na současnou odhadovanou rizikovou expozici je zapotřebí zřídit krytí ve výši 70 % pro tyto dodatečné expozice související se situací na Ukrajině. Rozpočet EU proto poskytne ochranu před prvními ztrátami u 9 % z celého balíčku úvěrů v objemu 6 miliard EUR. To by mělo být posíleno zárukami členských států poskytnutými na dalších 61 % hodnoty úvěrů. S ohledem na obtížnou situaci Ukrajiny a na její podporu na cestě k dlouhodobé stabilitě by navíc Unie měla mít možnost výjimečně pokrýt úrokové náklady a prominout Ukrajině správní náklady. Subvence úrokových sazeb by měla být během doby trvání VFR na období 2021–2027 hrazena z finančního krytí uvedeného v čl. 6 odst. 2 písm. a) první odrážce nařízení (EU) 2021/947. Kromě poskytnutí přímé podpory Evropská komise v červenci 2022 souhlasila s přidělením 1,59 miliardy EUR ve formě úvěrů Evropské centrální banky (EIB) Ukrajině v rámci vnějšího zápůjčního mandátu, které byly podpořeny zárukami z rozpočtu EU. Částku ve výši 1,05 miliardy by měla EIB vyplatit během třetího čtvrtletí 2022. Dalších 536 milionů EUR ve formě úvěrů má EIB v plánu vyplatit v období 2022–2023, aby pomohla financovat opětné zahájení vybraných investičních projektů. Protože se však jedná o úvěry poskytnuté ukrajinskému státu (nebo za které tento stát ručí), představují stejnou úroveň rizika jako úvěry v rámci mimořádné makrofinanční pomoci. Podle dohod o poskytnutí záruky prostřednictvím ELM má EIB právo čerpat rozpočet EU až do výše celé částky ztrát, které vzniknou u těchto úvěrů. Proto by mělo být vyjasněno, že se na tyto expozice použije stejný přístup předběžné opatrnosti a že budou do zvláštního společného podfondu společného rezervního fondu vloženy příslušné dodatečné rezervy vyhrazené pro Ukrajinu. Tento návrh tudíž předpokládá rozšíření míry tvorby rezerv ve výši 70 % na tuto dodatečnou expozici plynoucí z přidělených úvěrů EIB ve výši 1,59 miliardy EUR. Možné synergie s dalšími vhodnými nástroji EU patří k hlavním dárcům finančních prostředků Ukrajině a podporuje její hospodářské, strukturální a institucionální reformy, jakož i občanskou společnost. Poskytnutí další podpory Ukrajině ve formě úvěrů v tomto okamžiku může ukrajinským orgánům pomoci překonat významné problémy s financováním vyplývající z vedení války. Navíc tím, že navrhovaná makrofinanční pomoc podporuje úsilí orgánů o zachování stabilního makrofinančního prostředí, zvýší přidanou hodnotu celkového zapojení EU na Ukrajině a zlepší účinnost ostatních forem finanční pomoci EU této zemi, včetně operací rozpočtové podpory a grantů, které jsou dostupné prostřednictvím externích finančních nástrojů v rámci stávajícího víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Navrhovaná makrofinanční pomoc je rovněž součástí širší iniciativy EU pro pomoc a obnovu Ukrajiny a je nedílnou součástí celkové mezinárodní podpory pro Ukrajinu. 1.5.5.Posouzení různých dostupných možností financování, včetně prostoru pro přerozdělení prostředků Tato operace makrofinanční pomoci využívá formu úvěru, a tím zvyšuje účinnost rozpočtu EU prostřednictvím pákového efektu a zajišťuje nejlepší nákladově efektivní řešení.

Komise je zmocněna vypůjčit si finanční prostředky na kapitálových trzích jménem Evropské unie i Euratomu a využít při tom záruku rozpočtu EU. Cílem je získat na trhu díky vynikajícímu úvěrovému statusu EU/Euratomu (AAA-rating od agentur Fitch, Moody’s a DBRS, AA od agentury S&P, všechna hodnocení se stabilním výhledem) finanční prostředky za nejlepší dostupné sazby, a poté je dále zapůjčit způsobilým dlužníkům v souvislosti s poskytováním úvěrů v rámci EFSM, podpory platební bilance, makrofinanční pomoci a projektů Euratomu. Výpůjční a úvěrové operace jsou prováděny jako operace „back-to-back“, čímž se zajišťuje, aby rozpočet EU nebyl vystaven úrokovému či měnovému riziku. Cíle získat pro výpůjční a úvěrové operace finanční prostředky za nejlepší dostupné sazby bylo dosaženo, protože tyto sazby odpovídají sazbám spřízněných institucí (EIB, EFSM a ESM). 1.6.Doba trvání a finanční dopad návrhu/podnětu Časově omezená doba trvání – s platností od [DD.MM.]RRRR do [DD.MM.]RRRR, – Finanční dopad od roku 2021 do roku 2027 pro prostředky na závazky a od roku 2022 do roku 2027 pro prostředky na platby. Časově neomezená doba trvání –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, –poté plné fungování. 1.7.Předpokládaný způsob řízení  Přímé řízení Komisí – prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie, – prostřednictvím výkonných agentur.  Sdílené řízení s členskými státy  Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny: –třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi, –mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte),

–EIB a Evropský investiční fond, –subjekty uvedené v článcích 70 a 71 finančního nařízení, –veřejnoprávní subjekty, –soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém jim byly poskytnuty dostatečné finanční záruky, –soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství veřejného a soukromého sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky, –osoby pověřené prováděním specifických akcí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu. –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Opatření, která mají být financována podle tohoto rozhodnutí, budou prováděna v rámci přímého řízení Komisí z ústředí. Tato pomoc je makroekonomické povahy. Útvary Komise budou opatření sledovat na základě konkrétních opatření, na nichž se s ukrajinskými orgány dohodnou v memorandu o porozumění. 2.2.Systémy řízení a kontroly 2.2.1.Odůvodnění navrhovaných způsobů řízení, mechanismů provádění financování, způsobů plateb a kontrolní strategie Opatření, která mají být financována podle tohoto rozhodnutí, budou prováděna v rámci přímého řízení Komisí z ústředí. Vyplácení makrofinanční pomoci je podmíněno úspěšnými přezkumy a plněním politických podmínek spojených s operací. Komise dodržování těchto podmínek pozorně sleduje. 2.2.2.Informace o zjištěných rizicích a systémech vnitřní kontroly zřízených k jejich zmírnění Zjištěná rizika S navrhovanou operací makrofinanční pomoci jsou spojena politická, fiduciární a strategická rizika. Hlavní riziko pro operaci vyplývá z pokračující války způsobené neodůvodněnou a nevyprovokovanou invazí Ruska na Ukrajinu, která by mohla mít další negativní dopad na makroekonomickou stabilitu Ukrajiny, což by ovlivnilo vyplácení a/nebo splácení navrhované makrofinanční pomoci.

Existuje riziko, že by makrofinanční pomoc mohla být použita podvodným způsobem. Vzhledem k tomu, že makrofinanční pomoc není určena na konkrétní výdaje (například na rozdíl od projektového financování), souvisí toto riziko s faktory, jako je obecná kvalita systémů řízení v Ukrajinské národní bance a na ministerstvu financí, správních postupů, kontrolních a dohledových funkcí, bezpečnosti systémů IT a odpovídající kapacity interního a externího auditu. Třetí riziko pramení z možnosti, že Ukrajina nebude splácet finanční závazky vůči EU plynoucí z navrhovaného úvěru v rámci makrofinanční pomoci (riziko selhání nebo úvěrové riziko), což by mohlo být způsobeno například významným dalším zhoršením platební bilance a fiskální situace dotyčné partnerské země. Systémy vnitřní kontroly Za ověřování, kontrolu a audit makrofinanční pomoci bude odpovídat Komise, včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), a Evropský účetní dvůr, jak stanoví článek 129 finančního nařízení. Během provádění bude Komise pravidelně kontrolovat prohlášení partnerů. Platba podléhá 1) sledování ze strany zaměstnanců GŘ ECFIN a 2) běžnému kontrolnímu postupu stanovenému finančním postupem (vzor 2) používaným v GŘ ECFIN. Vyplácení prostředků na operace makrofinanční pomoci může být podmíněno dalšími nezávislými kontrolami ex post (dokumentární kontrolou a/nebo kontrolou na místě), které provádějí úředníci z týmu pro provádění kontrol ex post daného GŘ. Tyto kontroly mohou být rovněž zahájeny na žádost odpovědné dále pověřené schvalující osoby. Pokud by to bylo nutné (doposud tomu tak nebylo), je možné platby přerušit, pozastavit, provést finanční opravy (Komisí) a finanční prostředky vymáhat zpět, jak výslovně uvádí dohody o financování uzavřené s partnery. 2.2.3.Odhad a odůvodnění nákladové efektivnosti kontrol (poměr „náklady na kontroly ÷ hodnota souvisejících spravovaných finančních prostředků“) a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb (při platbě a při uzávěrce) Zavedené kontrolní systémy dosud zajistily efektivní míru chyb u plateb makrofinanční pomoci ve výši 0 %. Nejsou známy žádné případy podvodů, korupce nebo nezákonné činnosti. Operace makrofinanční pomoci mají jasnou intervenční logiku, která umožňuje Komisi posoudit jejich dopad. Díky těmto kontrolám je možné zajistit jistotu finančního řízení a dosáhnout politických cílů a priorit. 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření, např. opatření uvedená ve strategii pro boj proti podvodům. Ke zmírnění rizika podvodného zneužití již bylo a ještě bude přijato několik opatření: Zaprvé, v dohodě o půjčce bude uveden soubor ustanovení o inspekcích, předcházení podvodům, auditech a vrácení finančních prostředků v případě podvodu nebo korupce. Dále se předpokládá, že s pomocí bude spojena řada požadavků na podávání zpráv s cílem posílit transparentnost a odpovědnost při využívání finančních prostředků. Pomoc bude navíc vyplacena na zvláštní účet Ukrajinské národní banky. V souladu s požadavky finančního nařízení zadají pracovní útvary Komise operační hodnocení postupů schvalování finančních transakcí a správních postupů Ukrajiny, aby ověřily, že zavedené postupy pro řízení programu pomoci, včetně makrofinanční pomoci, poskytují dostatečné záruky. Předchozí hodnocení bylo provedeno v červnu 2020 a pokrývá oblasti, jako jsou příprava a plnění rozpočtu, veřejná vnitřní finanční kontrola, interní a externí audit, zadávání veřejných zakázek, správa pokladny a správa veřejného dluhu nebo nezávislost centrální banky. Během provádění navrhované mimořádné operace makrofinanční pomoci provede Komise druhé operační hodnocení. Za ověřování, kontrolu a audit bude odpovídat Komise, včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), a Evropský účetní dvůr, jak stanoví článek 129 finančního nařízení. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky ·Stávající rozpočtové položky V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek. Okruh víceletého finančního rámce Rozpočtová p