ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení (ES) č. 177/2008, ze dne 20. února 2008, kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2186/93 /* COM/2015/090 final */





1. Úvod Nařízením (ES) č. 177/2008[1] (dále jen „nařízení o registrech hospodářských subjektů“) se stanoví společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely. Toto nařízení vstoupilo v platnost dne 25. března 2008 a zrušilo se jím nařízení (EHS) č. 2186/93[2] (dále jen „zrušené nařízení o registrech hospodářských subjektů“). Nařízení o registrech hospodářských subjektů má za cíl zajistit: · vysoce kvalitní a harmonizované registry hospodářských subjektů pro statistické účely v členských státech, · vyšší kvalitu statistik souvisejících s globalizací. Pro tyto účely se v nařízení od členských států vyžaduje, aby: · přijaly veškerá opatření nezbytná k zajištění kvality svých registrů hospodářských subjektů, · předávaly údaje o mezinárodních skupinách podniků a o jednotkách, které je tvoří, úřadu Eurostat. Na základě zvýšené kvality registrů hospodářských subjektů pro statistické účely se mají v dlouhodobém horizontu snížit náklady na vytváření statistik podniků i administrativní zátěž pro respondenty. Nicméně v zájmu zajištění takové úrovně kvality a harmonizace, jež je k dosažení žádoucích přínosů nezbytná, vzniknou v krátkodobém a střednědobém horizontu národním statistickým úřadům v důsledku provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů určité počáteční náklady a mírně se zvýší i administrativní zátěž. Ustanovení článku 6 nařízení o registrech hospodářských subjektů Komisi ukládá povinnost předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení, „v níž uvede zejména, jaké náklady vznikají statistickému systému v důsledku této úpravy, jak jsou zatíženy podniky a jaký je přínos této úpravy“. Předmětem této zprávy jsou nejdůležitější aspekty provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů, pokud jde o opatření přijatá Komisí (Eurostatem), a dopad uvedeného nařízení na: · náklady vznikající národním statistickým úřadům a Eurostatu (statistický systém), · administrativní zátěž vznikající respondentům, · přínos co do kvality registrů hospodářských subjektů pro statistické účely a zlepšení statistického měření jevů globalizace. Načasování zprávy souvisí s probíhající přípravou rozsáhlého, efektivnějšího rámcového nařízení o integraci statistik podniků a následných plánů na zrušení několika nařízení, včetně nařízení o registrech hospodářských subjektů. 2. Základní informace o nařízení o registrech hospodářských subjektů Každý členský stát Evropské unie provozuje svůj vlastní registr hospodářských subjektů pro statistické účely. Nařízení o registrech hospodářských subjektů pro ně stanoví společný rámec tím, že určuje jednotný způsob, jak přistupovat mimo jiné k: definici jednotek, pokrytí, aktualizaci, údajům zapisovaným do registrů a ke kvalitě obchodních registrů. Při provádění analýzy této oblasti je třeba zohlednit tyto skutečnosti: · registry hospodářských subjektů fungují jako základní zdroj údajů, na jehož základě se odpovídajícím způsobem plánují, provádějí a koordinují statistická zjišťování, jelikož pro účinný výběr vzorků je nezbytný aktuální rámec pro šetření u podniků, · rozvojem a standardizací registrů hospodářských subjektů, jež zajistí jejich kvalitu, se může významně přispět ke zlepšení kvality statistických výstupů, · společný rámec pro harmonizaci vnitrostátních registrů hospodářských subjektů pro hospodářské účely je nezbytný k zajištění oficiálních statistik podniků a hospodářských statistik, které budou konzistentní a srovnatelné jak mezi jednotlivými zeměmi, tak mezi statistickými oblastmi, · standardizace registrů hospodářských subjektů a jejich používání je nezbytným předpokladem pro integraci údajů. Ve srovnání se zrušeným nařízením o registrech hospodářských subjektů se stávající nařízení o registrech hospodářských subjektů více věnuje upevnění společného rámce pro harmonizaci vnitrostátních registrů. Zvyšuje rovněž požadavky na pokrytí dalších proměnných, zejména na úrovni skupin podniků, což odráží vytvoření jednotného trhu a probíhající globalizaci hospodářství, jakož i prohloubení integrace činností v různých odvětvích. Nařízení umožnilo vytvoření registru EuroGroups (EGR) jako užitečného statistického nástroje, který poskytuje informace o všech kontrolních vazbách uvnitř mezinárodních skupin podniků. Postup v rámci registru EGR sestává z komplexního toku různých souborů údajů mezi Eurostatem a členskými státy, včetně národních statistických úřadů, národních centrálních bank a rovněž Evropské centrální banky. Kromě toho nařízení o registrech hospodářských subjektů zavádí ustanovení týkající se výměny důvěrných údajů o mezinárodních skupinách a jednotkách, které je tvoří, mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady členských států, jakož i mezi Komisí (Eurostatem) a centrálními bankami. Nařízení o registrech hospodářských subjektů rozšiřuje pokrytí registrů hospodářských subjektů pro statistické účely tak, aby bylo možno zachytit v nejvyšší možné míře všechny podniky, které v rámci hospodářství daného členského státu působí. Z tohoto důvodu nařízení o registrech hospodářských subjektů zavádí povinnost uvádět v registrech hospodářských subjektů tyto oddíly NACE Rev. 2: · A – Zemědělství, lesnictví a rybářství · O – Veřejná správa a obrana; povinné sociální zabezpečení. Definice statistické jednotky v nařízení o registrech hospodářských subjektů se řídí nařízením Rady (EHS) č. 696/93 ze dne 15. března 1993 o statistických jednotkách pro účely statistického zjišťování a analýzy hospodářství ve Společenství[3] (dále jen „nařízení o statistických jednotkách“). Nařízení o registrech hospodářských subjektů vyjmenovává tyto statistické jednotky, které se zaznamenávají v registrech hospodářských subjektů: právní jednotka, místní jednotka, podnik a skupina podniků. Definice nařízení o statistických jednotkách nebyla ve všech členských státech správně provedena. Eurostat a národní statistické úřady společně nadále pracují na splnění cíle v podobě harmonizovaného provádění statistických jednotek. 3. Opatření pro usnadnění provádění nařízení S cílem zajistit provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů byl vyvinut soubor opatření, který má členským státům během daného procesu pomoci. Nařízení podporující provádění Na podporu provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů byla přijata dvě nařízení Komise: 1) Nařízení Komise (ES) č. 192/2009 ze dne 11. března 2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008, kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely, pokud jde o výměnu důvěrných údajů mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy[4]. To stanoví formát, opatření pro zajištění bezpečnosti a důvěrnosti a postup pro předávání údajů o jednotlivých jednotkách Komisi (Eurostatu) a pro předávání údajů o mezinárodních skupinách podniků příslušným vnitrostátním orgánům. Údaje se předávají elektronickými prostředky a jsou nahrávány v Komisi (Eurostatu) prostřednictvím jediného kontaktního místa pro údaje. Komise (Eurostat) a příslušné vnitrostátní orgány uchovávají údaje v důvěrnosti, jak je specifikováno příslušnými vnitrostátními orgány, a to v zabezpečeném prostoru s omezeným přístupem. 2) Nařízení Komise (ES) č. 1097/2010 ze dne 26. listopadu 2010, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008, kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely, pokud jde o výměnu důvěrných údajů mezi Komisí (Eurostatem) a centrálními bankami členských států[5]. To stanoví formát, opatření pro zajištění bezpečnosti a důvěrnosti a postup pro předávání údajů výlučně pro statistické účely mezi Komisí (Eurostatem) a národními centrálními bankami a mezi Komisí a Evropskou centrální bankou. Výměna dat musí být výslovně schválena příslušným vnitrostátním orgánem. Odchylky Článek 14 nařízení o registrech hospodářských subjektů stanoví, že pokud je třeba v registrech hospodářských subjektů provést významnou změnu, může Komise na žádost členského státu udělit výjimku na přechodné období nejdéle do 25. března 2010. V oblasti zemědělství, lesnictví a rybářství, veřejné správy, obrany a povinného sociálního zabezpečení a pro dodatečné údaje týkající se skupin podniků může Komise (Eurostat) na žádost členského státu udělit výjimky na přechodné období nejdéle do 25. března 2013. Celkově byla odchylka udělena 15 členským státům, jejichž žádosti byly odůvodněné a opíraly o se oprávněnou potřebu. Tato dodatečná lhůta členským státům umožnila lépe přizpůsobit své národní statistické systémy tak, aby byly slučitelné s nařízením o registrech hospodářských subjektů. Příručka s doporučeními týkajícími se registrů hospodářských subjektů V souladu s článkem 7 nařízení o registrech hospodářských subjektů zveřejnila Komise příručku s doporučeními pro registry hospodářských subjektů, v níž v zájmu správného a jednotného výkladu ve všech členských státech vysvětluje důvody, které daly vzniknout ustanovením tohoto nařízení o registrech hospodářských subjektů. Za tímto účelem byla již existující příručka s doporučeními aktualizována v úzké spolupráci mezi Eurostatem a členskými státy, přičemž její nové znění bylo zveřejněno dne 1. března 2010. Zahrnuje následující části: i) Základní informace: Cíle, jednotky, obsah a přístup (kapitoly 1 až 10), ii) Demografie jednotek: Změny a kontinuita (kapitoly 11 až 16 a 21 až 22), iii) Obsah: Aktualizace a vývoj (kapitoly 17 až 20), iv) Pokyny pro specifické oblasti (kapitoly 23 až 24), v) Specifikace pro výměnu údajů mezi Eurostatem a členskými státy, vi) Glosář pro registry hospodářských subjektů. Nové znění příručky s doporučeními týkajícími se registrů hospodářských subjektů uvádí osvědčené postupy, čímž umožňuje dosáhnout lepších výsledků v oblasti správného a jednotného výkladu uvedeného nařízení. Finanční pomoc členským státům S cílem usnadnit provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů poskytl Eurostat členským státům finanční pomoc na rozvoj jejich vnitrostátních systémů. Odborná příprava pro členské státy Programy odborné přípravy týkající se registrů hospodářských subjektů pro statistické účely, které Eurostat uspořádal, byly dalším prostředkem na podporu členských států při procesu provádění tohoto nařízení. 4. Hodnocení dosaženého pokroku v provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů Hlavním zdrojem informací o provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů je každoroční šetření, které Eurostat provádí ve 30 zemích (v členských státech EU a dvou zemích ESVO, tj. Švýcarsku a Norsku). Obecně se roční šetření týká zejména kvalitativních aspektů provádění, a to zejména v těchto oblastech: · zdroje používané pro aktualizaci registrů hospodářských subjektů, · druhy registrovaných jednotek (zejména právní jednotka, podnik, místní jednotka a skupina podniků), · počet registrovaných jednotek, · pokrytí v rámci NACE Rev. 2, · registrace tzv. „údajů“ (proměnných používaných v registrech hospodářských subjektů, které jsou uvedeny v příloze nařízení o registrech hospodářských subjektů). Vycházelo se z předpokladu, že významné zlepšení kvality, tedy hlavní cíl nařízení o registrech hospodářských subjektů, by zvýšilo náklady národním statistickým úřadům a administrativní zátěž respondentům. Očekávalo se, že tento účinek se bude v jednotlivých zemích vzhledem k různým fázím vývoje vnitrostátních registrů hospodářských subjektů značně lišit. V roce 2013 byly do dotazníku zahrnuty dodatečné ad hoc otázky týkající se nákladů na statistický systém a zatížení podniků související s prováděním nařízení o registrech hospodářských subjektů. Není-li uvedeno jinak, vychází obsah následujících oddílů z každoročního šetření (včetně odpovědí dvou členských zemí ESVO) a dále z některých administrativních záznamů týkajících se finančních prostředků, které byly členským státům poskytnuty Eurostatem. 4.1 Náklady na statistický systém 4.1.1. Náklady na národní statistické úřady účastnických zemí Náklady Evropského statistického systému na provoz daných registrů hospodářských subjektů po dobu jednoho roku a dodatečné náklady vyplývající ze změny nařízení o registrech hospodářských subjektů lze jen velmi hrubě odhadovat a většina zemí poskytla buď pouze částečné informace, nebo nebyla schopna poskytnout vůbec žádné. Důvodem je mimo jiné skutečnost, že harmonizace registrů hospodářských subjektů pro statistické účely je dlouhodobý, postupný proces, který byl zahájen zrušeným nařízením o registrech hospodářských subjektů a stále probíhá. Pro mnoho zemí (18) nebylo možné přesně určit, jakou část většího souboru obecných nákladů (například celkové přepracování systému informačních technologií, sdílení zaměstnanci mezi vícero oblastmi atd.) náklady spojené s prováděním nařízení o registrech hospodářských subjektů tvoří. Některé země rozvíjely vnitrostátní registry hospodářských subjektů samostatně, a tak dosáhly souladu s požadavky nařízení o registrech hospodářských subjektů již v okamžiku jeho vstupu v platnost. Podle národních statistických úřadů souvisí hlavní část výdajů s vývojem informačních technologií, které jsou k dosažení souladu s nařízením o registrech hospodářských subjektů nezbytné, a dále s dodatečnými personálními náklady. Lepším ukazatelem byly výsledky kvalitativní povahy. Všech 30 zemí uvedlo, že v 75 % případů byly odhadovány nulové, zanedbatelné nebo nízké náklady na provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů, o čemž také svědčily celkové výsledky, a pouze asi ve čtvrtině případů byl tento dopad provádění nařízení označen za podstatný. Některé členské státy poukázaly na to, že uplatňování nařízení o registrech hospodářských subjektů nepřineslo žádné dodatečné náklady, neboť v něm stanovené požadavky byly splněny již před prováděním uvedeného nařízení. Tabulka 1: Náklady odhadované národními statistickými úřady Odhad nákladů || Počet zemí || Procentní podíl pokrytých právních jednotek (podle šetření z roku 2013) Nulové nebo zanedbatelné || 16 || 54,0 % Nízké || 7 || 18,8 % Podstatné || 7 || 27,2 % Většina zemí se domnívala, že provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů nepřineslo ani snížení nákladů na zahájení zjišťování (28 z 30 zemí), ani zkrácení doby nezbytné k jejich realizaci (29 zemí). 4.1.2. Finanční podpora poskytnutá Eurostatem Vzhledem k rozdílným stupňům vývoje statistických registrů hospodářských subjektů v jednotlivých členských státech a k nákladům souvisejícím s prováděním nařízení o registrech hospodářských subjektů poskytla Komise členským státům finanční podporu. Ta musí být zohledněna při posuzování celkových nákladů na statistický systém. Většina podporovaných projektů se zaměřila na zřízení nebo modernizaci registru hospodářských subjektů, popř. na optimalizaci jeho pokrytí. Finanční prostředky poskytnuté v období 2008–2013 se zaměřily na vývoj vnitrostátních registrů hospodářských subjektů s cílem zlepšit jejich komunikaci s EGR. Obecné cíle poskytnuté finanční podpory byly tyto: · vývoj a testování způsobu porovnávání údajů EGR s vnitrostátními registry hospodářských subjektů, · definice vnitrostátních preferenčních a prioritních pravidel pro EGR, · interakce mezi prostředím centrálního registru EGR a vnitrostátních registrů hospodářských subjektů pro statistické účely, · rozvoj a zavedení metod a nástrojů pro EGR na vnitrostátní úrovni. Celková výše finanční podpory poskytnutá členským státům[6]: Rok || Vyplacená částka (v EUR) || Hlavní oblast podpory 2008 || 352 850 || Kvalita, rozvoj systému (zdroje a procesy) 2009 || 370 793 || Kvalita, rozvoj systému (procesy) 2010 || 440 579 || Rozvoj systému (procesy) 2011 || 354 765 || Pokrytí, rozvoj systému (zdroje a procesy) 2012 || 66 937 || Rozvoj systému (procesy) 2013 || 606 366 || Rozvoj systému (zdroje a procesy) Celková vyplacená částka || 2 192 290 Výše uvedené částky přispěly ke zlepšení schopnosti vnitrostátních registrů hospodářských subjektů poskytovat registru EGR informace o mezinárodních skupinách podniků. Členské státy rovněž obdržely podporu na zavedení účinnějšího způsobu používání údajů, které jsou již v hospodářství dostupné, a to zjednodušením sběru údajů, aby se zabránilo dvojímu zatížení podniků, a dále zvýšením kvality statistických informací. Toho bylo dosaženo: sběrem údajů online, automatizovanou integrací údajů z různých registrů, automatickým exportem statistických údajů z účtů podniků do elektronických dotazníků atd. 4.2 Zátěž podniků Předpokládaný počáteční nárůst zátěže podniků se ukázal být v jednotlivých zemích velmi odlišný a poměrně obtížně měřitelný. Nejdůležitějším a zároveň pozitivním zjištěním bylo, že zatížení nedosáhlo v žádném případě takové úrovně, jež by respondentům způsobila výrazné problémy. Převážná většina národních statistických úřadů účastnících se šetření byla schopna poskytnout kvalitativní hodnocení. U zhruba 70 % právních jednotek, na něž se šetření vztahovalo, národní statistické úřady nenahlásily žádné zvýšení zátěže. Dvě země uvedly, že nařízení o registrech hospodářských subjektů znamenalo dokonce snížení zátěže. U zhruba 30 % právních jednotek národní statistické úřady uvedly, že provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů znamenalo pro tyto podniky mírné zvýšení zátěže. V některých zemích vzrostla zátěž v prvních letech provádění nařízení, což souviselo se skutečností, že bylo rozšířeno odvětvové pokrytí, jakož i s potřebou na pokrytí dalších proměnných na úrovni skupiny podniků. Tabulka 2: Hodnocení změny zátěže ze strany národních statistických úřadů: Celkové hodnocení změny zátěže podniků ze strany národních statistických úřadů || Změna zátěže podniků || Počet zemí || Procentní podíl pokrytých právních jednotek - (snížení zátěže) || 2 || 5,7 % 0 (beze změny) || 18 || 63,5 % + (mírné zvýšení zátěže) || 10 || 30,7 % + + (výrazné zvýšení zátěže) || 0 || - Téměř ve všech zemích (29) nemělo nařízení o registrech hospodářských subjektů žádný dopad na počet šetření určených podnikům ani na zjednodušení stávajících šetření. 23 zemí uvedlo, že stávající šetření nebylo nutné rozšiřovat o žádné další otázky. 4.3 Přínosy nařízení o registrech hospodářských subjektů (na vnitrostátní úrovni a úrovni Evropského statistického systému) Provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů se ukázalo jako přínosné, pokud jde o kvalitu registrů hospodářských subjektů pro statistické účely, a umožnilo učinit významné kroky směrem ke statistickému měření globalizace. K hlavním přínosům na vnitrostátní úrovni uvedeným národními statistickými úřady patřilo: · větší přesnost údajů v jednotlivých statistických oblastech (9 zemí), · koordinace mezi různými statistickými oblastmi (13 zemí), · ucelenější obraz týkající se státních podniků (7 zemí), · podklady pro vnitrostátní registr skupiny podniků (19 zemí), · harmonizace v oblasti skupin podniků (15 zemí), · lepší analytické nástroje (7 zemí), · lepší nástroje pro šíření údajů (2 země). Kromě toho znamenalo provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů efektivnější využívání administrativních zdrojů (15 zemí), rozsáhlejší využívání komerčních zdrojů (7 zemí) a využití dodatečných administrativních zdrojů (13 zemí). Některé země zdůraznily skutečnost, že díky informacím o skupinách podniků je možné sestavit vnitřní statistiky o obchodu zahraničních afilací na základě již dostupných údajů, takže není potřeba dalšího šetření či dodatečných otázek. Nejvýznamnější přínos mělo nařízení o registrech hospodářských subjektů na úrovni celého Evropského statistického systému. Vývoj EGR je klíčovým krokem pro získání přesných a srovnatelných evropských statistik podnikání i sestavování statistik o globalizaci. Díky nařízení o registrech hospodářských subjektů a zahrnutí informací o kontrole právních jednotek do registrů hospodářských subjektů se dosáhlo toho, že je v současné době zmapována struktura mezinárodních skupin podniků působících v EU i jejich národních jednotek buď ve vnitrostátních registrech hospodářských subjektů, nebo v registrech EuroGroups, a členské státy zavedly postupy, které jim umožňují spolupracovat v zájmu zlepšení kvality údajů. Další přínosy vznikly díky zvyšování soudržnosti a harmonizace na úrovni Evropského statistického systému. Na základě nařízení o registrech hospodářských subjektů se podnikly důležité kroky v rozvoji projektů týkajících se propojování mikrodat a uchovávání údajů a dále došlo k zahájení profilování velkých a složitých skupin podniků. Další otázky Při vymezování pojmu podnik (tedy statistické jednotky používané většinou statistik podniků) se většina členských států zaměřuje pouze na právní jednotku. Tato praxe má negativní dopad na význam, přesnost a porovnatelnost evropských statistik podniků, neboť představuje rostoucí rozdíl mezi ekonomickou realitou a jejím statistickým popisem (např. bývá nadhodnocen počet podniků). Nařízením o registrech hospodářských subjektů byl zahájen proces spolupráce, který překračuje rámec běžné interakce mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy. Nařízení rovněž vyžaduje intenzivní koordinaci a spolupráci mezi členskými státy v oblasti komunikace, sdílení zkušeností a pracovních postupů. Kromě toho připravilo nařízení půdu pro účinnější a rozsáhlejší využívání administrativních zdrojů a využívání dodatečných administrativních i komerčních zdrojů. Dalším výsledkem provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů bylo vydání příručky s doporučeními týkajícími se registrů hospodářských subjektů, která má sloužit jako nástroj na podporu zlepšení kvality, konzistentnosti a srovnatelnosti zásad a obsahu registrů hospodářských subjektů v členských státech. Tato příručka byla aktualizována v úzké spolupráci s členskými státy. Další vývoj V současnosti se v rámci Evropského statistického systému pracuje na prosazování jednotného provádění nařízení o statistických jednotkách ve všech členských státech. To zahrnuje práci na společném přístupu k mezinárodním skupinám podniků. Nařízení o registrech hospodářských subjektů stanovilo základ pro přesnější a srovnatelnější systém statistických registrů hospodářských subjektů, což přispívá ke zvýšení soudržnosti a kvality poskytovaných informací. Tato práce ještě nebyla ukončena, ale pokračuje posilováním základních funkcí registrů hospodářských subjektů v rámci plánovaného rámcového nařízení o integraci statistik podniků. Cílem je vytvořit předpoklady pro horizontální a vertikální integraci statistických údajů o podnicích a připravit cestu ke snížení zátěže pro podniky a nákladů pro národní statistické úřady. 5. Závěry Rovnováha mezi významnými přínosy na jedné straně a mírnými náklady pro systém a zatížení pro podniky na straně druhé znamená obecně kladné hodnocení provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů, a to i přesto, že na provádění nařízení o registrech hospodářských subjektů mají dopad obtíže vzniklé v souvislosti s prováděním definice podniku podle nařízení o statistických jednotkách. [1] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008, ze dne 20. února 2008, kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2186/93. Úř. věst. L 61, 5.3.2008, s. 6. [2] Nařízení Rady (EHS) č. 2186/93 ze dne 22. července 1993 o koordinaci postupu ve Společenství při zřizování registrů hospodářských subjektů pro statistické účely. Úř. věst. L 196, 5.8.1993, s. 1. [3] Úř. věst. 76, 30.3.1993, s.1. [4] Úř. věst. L 67, 12.3.2009, s. 14. [5] Úř. věst. L 312, 27.11.2010, s. 1. [6] Podrobnější informace o členských státech, které obdržely finanční podporu Eurostatu, a o přesných částkách naleznete v příloze této zprávy. PŘÍLOHA Přehled finanční podpory členským státům v období 2008–2013 Země || Rok || Částka (v EUR) || Hlavní oblast podpory Belgie || 2009 || 30 950 || vývoj systému (procesy) || 2010 || 118 803 || vývoj systému (procesy) || 2011 || 52 849 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 202 602 || Bulharsko || 2008 || 6 379 || Kvalita || 2009 || 7 142 || kvalita a vývoj systému (procesy) || 2011 || 42 244 || pokrytí a vývoj systému (procesy) || Celkem || 55 765 || Kypr || 2008 || 6 166 || vývoj systému (procesy) Česká republika || 2008 || 12 948 || kvalita a vývoj systému (procesy) Dánsko || 2008 || 14 962 || kvalita a vývoj systému (zdroj a procesy) || 2009 || 25 460 || kvalita a vývoj systému (procesy) || 2010 || 28 847 || vývoj systému (procesy) || 2011 || 57 740 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 127 009 || Estonsko || 2008 || 3 840 || kvalita a vývoj systému (procesy) Finsko || 2008 || 25 542 || vývoj systému (procesy) || 2009 || 38 118 || kvalita a vývoj systému (procesy) || 2010 || 36 470 || vývoj systému (procesy) || 2011 || 43 164 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 143 295 || Francie || 2008 || 18 762 || vývoj systému (procesy) || 2009 || 5 883 || vývoj systému (procesy) || 2010 || 18 247 || vývoj systému (procesy) || 2013 || 209 271 || vývoj systému (zdroj a procesy) || Celkem || 252 163 || Německo || 2008 || 101 182 || kvalita a vývoj systému (zdroj a procesy) || 2009 || 47 317 || vývoj systému (procesy) || 2010 || 46 467 || vývoj systému (procesy) || 2012 || 66 937 || vývoj systému (procesy) || 2013 || 90 309 || vývoj systému (zdroj a procesy) || Celkem || 352 212 || Maďarsko || 2009 || 18 794 || vývoj systému (procesy) || 2011 || 49 298 || vývoj systému (zdroj a procesy) || Celkem || 68 092 || Irsko || 2009 || 12 996 || vývoj systému (procesy) Lotyšsko || 2008 || 5 941 || vývoj systému (procesy) || 2009 || 6 962 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 12 903 || Litva || 2008 || 2 686 || vývoj systému (procesy) || 2009 || 8 843 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 11 529 || Malta || 2008 || 3 134 || vývoj systému (procesy) Nizozemsko || 2008 || 20 411 || kvalita a vývoj systému (zdroj a procesy) || 2009 || 43 283 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 63 695 || Polsko || 2008 || 14 366 || kvalita a vývoj systému (procesy) || 2010 || 24 126 || vývoj systému (procesy) || 2013 || 25 070 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 63 561 || Portugalsko || 2008 || 32 501 || kvalita a vývoj systému (zdroj a procesy) || 2009 || 36 724 || vývoj systému (procesy) || 2010 || 102 814 || vývoj systému (procesy) || 2013 || 69 861 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 241 900 || Rumunsko || 2008 || 8 723 || vývoj systému (procesy) || 2009 || 6 062 || vývoj systému (procesy) || 2011 || 33 491 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 48 276 || Slovensko || 2008 || 7 687 || vývoj systému (procesy) || 2009 || 20 712 || vývoj systému (procesy) || 2013 || 151 242 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 179 641 || Slovinsko || 2011 || 59 511 || vývoj systému (zdroj a procesy) || 2013 || 22 017 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 81 528 || Španělsko || 2008 || 5 851 || kvalita a vývoj systému (procesy) || 2013 || 38 597 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 44 448 || Švédsko || 2008 || 25 179 || vývoj systému (procesy) || 2009 || 45 311 || vývoj systému (procesy) || 2010 || 64 805 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 135 295 || Spojené království || 2008 || 36 590 || kvalita a vývoj systému (zdroj a procesy) || 2009 || 16 235 || vývoj systému (procesy) || 2011 || 16 468 || vývoj systému (procesy) || Celkem || 69 293 || EU celkem || 2008 || 352 850 || || 2009 || 370 793 || || 2010 || 440 579 || || 2011 || 354 765 || || 2012 || 66 937 || || 2013 || 606 366 || || Celkem || 2 192 290 ||