(5)Od března 2020 je aktivována obecná úniková doložka. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 Komise také vyjádřila názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo vycházet z celkového posouzení stavu ekonomiky, přičemž hlavním kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo v eurozóně ve srovnání s úrovní před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého hospodářského vývoje v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní růst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce odůvodňují prodloužení obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(4)S ohledem na rychle se měnící hospodářskou a geopolitickou situaci obnovuje evropský semestr v roce 2022 svou širokou koordinaci hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s prováděcími požadavky Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu na rok 2022. Pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru má zásadní význam provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší všechna příslušná doporučení pro jednotlivé země vydaná v cyklech semestru 2019 a 2020 nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(6)V souladu s přístupem uvedeným ve stanovisku Rady ze dne 18. června 2021 k programu stability / ke konvergenčnímu programu na rok 2021 se nastavení fiskální politiky v současné době nejlépe měří změnou primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a dalších zdrojů EU, ve vztahu ke střednědobému potenciálnímu růstu. Nad rámec celkového nastavení fiskální politiky je taktéž věnována pozornost vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic, aby se posoudilo, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její skladba přispívá k udržitelnému oživení v souladu s ekologickou a digitální transformací.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení, které poskytuje obecné pokyny pro provádění fiskální politiky v roce 2023 a jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise konstatovala, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 by se přechod od celkové podpůrné orientace fiskální politiky v období 2020–2022 k obecně neutrální souhrnné orientaci fiskální politiky v roce 2023 jevil jako přiměřený, avšak současně je připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že fiskální doporučení pro rok 2023 pro jednotlivé členské státy by měla být i nadále diferencována a měla by zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise se zavázala, že bude pozorně sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upraví, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny poskytnuté dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci ve srovnání se zimní prognózou. V kontextu těchto úvah musí fiskální reakce rozšířit veřejné investice do ekologické a digitální transformace a energetické bezpečnosti a udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby zmírnila dopad zvýšení cen energií a pomohla omezit sekundární inflační tlaky prostřednictvím cílených a dočasných opatření; fiskální politika musí zůstat pružná, aby se mohla přizpůsobovat rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být pro jednotlivé země diferencována v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i pokud jde o expozici krizi a příliv vysídlených osob z Ukrajiny.

(9)Dne 13. července 2021 předložila Malta Komisi svůj národní plán pro oživení a odolnost v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu pro oživení a odolnost v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 5. října 2021 přijala Rada rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Malty. Uvolnění splátek je podmíněno rozhodnutím Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, že Malta uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž skutečnost, že nedošlo ke zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

(10)Dne 15. dubna 2022 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2022 a dne 2. května 2022 svůj program stability z roku 2022 v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2022 rovněž zprávy, které Malta dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

(11)Dne 23. května 2022 zveřejnila Komise zprávu o Maltě pro rok 2022. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Malta učinila v plnění příslušných doporučení, která Rada přijala v letech 2019, 2020 a 2021, a zhodnoceno provádění plánu pro oživení a odolnost Maltou na základě srovnávacího přehledu oživení a odolnosti. Zpráva o zemi na základě této analýzy poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a o nové a vyvíjející se výzvy včetně těch, jež vyplývají z ruské invaze na Ukrajinu. Posoudila rovněž pokrok Malty při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

(12)Dne 23. května 2022 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Malty, neboť schodek jejích veřejných financí v roce 2021 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se sdělením ze dne 2. března 2022 Komise nenavrhla zahájení nových postupů při nadměrném schodku na jaře 2022 a na podzim 2022 znovu posoudí, zda je vhodné navrhnout zahájení postupu při nadměrném schodku.

(13)Dne 20. července 2020 Rada Maltě doporučila, aby v letech 2020 a 2021 přijala v souladu s obecnou únikovou doložkou veškerá nezbytná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Maltě doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděla fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetné střednědobé fiskální pozice a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic. Na základě údajů potvrzených Eurostatem klesl v roce 2021 schodek veřejných financí Malty z 9,5 % HDP v roce 2020 na 8,0 % v roce 2021. Reakce Malty v oblasti fiskální politiky podpořila hospodářské oživení v roce 2021, přičemž dočasná mimořádná podpůrná opatření klesla z 6,3 % HDP v roce 2020 na 4,7 % v roce 2021. Opatření přijatá Maltou v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla dočasné povahy nebo byla doprovázena kompenzačními opatřeními. Celkový veřejný dluh v roce 2021 činil na základě údajů potvrzených Eurostatem 57,0 %.

(14)Makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce programu stability na rok 2022 vycházejí, je realistický. Vláda počítá s růstem reálného HDP o 4,4 % v roce 2022 a o 3,9 % v roce 2023. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 očekává nižší růst reálného HDP v roce 2022 ve výši 4,2 % a vyšší růst v roce 2023 ve výši 4,0 %. Ve svém programu stability z roku 2022 vláda očekává, že celkový schodek státního rozpočtu v roce 2022 poklesne na 5,4 % HDP a v roce 2023 pak na 4,6 % HDP. Pokles v roce 2022 odráží zejména růst hospodářské aktivity a čistý dopad částečného zrušení mimořádných podpůrných opatření, zatímco v reakci na vysoké ceny energie byla zavedena nová opatření. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP vzroste v roce 2022 na 58,6 % a v roce 2023 dále vzroste na 59,4 %. Na základě politických opatření známých k datu uzávěrky prognózy předpokládá prognóza Komise z jara 2022 schodek veřejných financí v roce 2022 ve výši 5,6 % HDP a v roce 2023 ve výši 4,6 % HDP. To je v souladu se schodkem předpokládaným v programu stability z roku 2022. Prognóza Komise z jara 2022 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to v roce 2022 ve výši 58,5 % a v roce 2023 ve výši 59,5 %.

Na základě prognózy Komise z jara 2022 se odhaduje střednědobý (desetiletý průměr) růst potenciálního produktu ve výši 4,5 %. Tento odhad však nezahrnuje dopad reforem, které jsou součástí plánu na podporu oživení a odolnosti a které mohou podpořit potenciální růst Malty.

(15)V roce 2022 vláda postupně ukončila většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19, takže se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření klesnou ze 4,7 % HDP v roce 2021 na 1,3 % HDP v roce 2022. Schodek veřejných financí je ovlivněn opatřeními přijatými proti hospodářskému a sociálnímu dopadu zvýšení cen energií, která jsou v prognóze Komise z jara 2022 odhadována na 1,0 % HDP v roce 2022 a na 0,6 % HDP v roce 2023. Tato opatření spočívají především ve snížení nepřímých daní ze spotřeby energie a v dotacích na výrobu energie, které mají kompenzovat zvýšení cen dovážené elektřiny a emisí uhlíku. Tato opatření byla oznámena jako dočasná. Pokud by však ceny energií zůstaly zvýšené i v roce 2023, mohla by některá z těchto opatření platit i nadále. Některá z těchto opatření nejsou cílená, zejména dotace na výrobu energie a snížení spotřebních daní z pohonných hmot. Schodek veřejných financí ovlivňují také náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, jejichž výši prognóza Komise z jara 2022 odhaduje na 0,1 % HDP v roce 2022 a 0,1 % v roce 2023.

(16)Dne 18. června 2021 Rada Maltě doporučila, aby v roce 2022 zachovala podpůrné nastavení fiskální politiky, mimo jiné s pomocí impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rovněž Maltě doporučila, aby, pokud to hospodářské podmínky dovolí, prováděla fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu, a aby zároveň posilovala investice s cílem podpořit růstový potenciál.

(17)Podle prognózy Komise z jara 2022 včetně informací obsažených v programu stability Malty z roku 2022 se v roce 2022 předpokládá podpůrné nastavení fiskální politiky ve výši –1,5 % HDP v souladu s doporučením Rady. Malta hodlá v souladu s doporučením Rady nadále podporovat oživení tím, že využije Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic. Kladný příspěvek výdajů financovaných z příspěvků Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti by se měl ve srovnání s rokem 2021 zvýšit o 0,2 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 utlumující povahu a bude činit 0,3 procentního bodu. Malta proto neplánuje zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a bude činit 1,6 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnuje dodatečný dopad opatření k řešení hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií (0,5 % HDP), jakož i náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Kromě toho vláda poskytla finanční podporu domácnostem (0,3 % HDP), zvýšila příspěvkové a nepříspěvkové důchodové dávky nad rámec úpravy životních nákladů (0,2 % HDP), zatímco tempo růstu mezispotřeby (bez započtení opatření) zůstalo silné (0,4 % HDP).

(18)V prognóze Komise z jara 2022 se pro rok 2023 počítá s nastavením fiskální politiky ve výši 1,1 % HDP za předpokladu, že nedojde ke změně politiky. Předpokládá se, že Malta bude i v roce 2023 využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost na financování dodatečných investic na podporu oživení. Kladný příspěvek výdajů financovaných z příspěvků Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti by se měl ve srovnání s rokem 2022 zvýšit o 0,2 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 0,1 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 1,3 procentního bodu. To zahrnuje dopad postupného ukončování opatření řešících zvýšené ceny energií (0,4 % HDP), dočasné finanční podpory domácnostem (0,3 % HDP) a příspěvkových a nepříspěvkových důchodových dávek nad rámec úpravy životních nákladů (0,2 % HDP). Kromě toho se očekává, že mezispotřeba (bez započtení opatření) poroste méně než nominální HDP (0,4 % HDP).

(19)V programu stability z roku 2022 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2023 postupně klesne na 4,6 % HDP, v roce 2024 na 2,8 % HDP a do roku 2025 pak na 2,4 % HDP. Proto se plánuje, že schodek veřejných financí do roku 2024 klesne pod 3 % HDP. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP do roku 2025 klesne, a to konkrétně na 58,6 % v roce 2024 a na 57,2 % v roce 2025. Na základě analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako střední.

(20)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a s přílohou V kritériem 2.2 nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny nebo významnou část hospodářských a sociálních výzev uvedených v doporučeních, která Maltě adresovala Rada v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu. Plán je ambiciózní a počítá s reformami a investicemi do řešení problémů zjištěných v oblasti zdraví, zaměstnanosti, vzdělávání a dovedností, klimatu a digitální transformace, spravedlnosti a boje proti korupci a praní peněz. Řádná správa věcí veřejných je jedním z pilířů dlouhodobé hospodářské vize vlády a plán významně usiluje o nápravu problémů v této oblasti. Významné místo v plánu zaujímají také investice do vzdělávání, přičemž jsou navrhována příslušná opatření, která mají řešit nedostatky ve vzdělávacím systému. Významná část plánovaných investic se zaměřuje na ekologickou a digitální transformaci, čímž reaguje na doporučení pro jednotlivé země týkající se investic do těchto oblastí. Částečně se řeší problémy zjištěné v oblasti agresivního daňového plánování, výzkumu a inovací a udržitelnosti důchodového systému.

(21)Předpokládá se, že provádění plánu pro oživení a odolnost Malty přispěje k dalšímu pokroku v oblasti ekologické a digitální transformace. Na opatření podporující klimatické cíle připadá na Maltě 53,8 % celkových prostředků, které byly na plán přiděleny, a na opatření podporující digitální cíle pak připadá 25,5 % z těchto celkových prostředků. Plnohodnotné provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s příslušnými milníky a cíli pomůže Maltě rychle se zotavit z dopadů krize COVID-19 a současně posílí její odolnost. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

(22)Malta dosud nepředložila dohodu o partnerství a další programové dokumenty politiky soudržnosti. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 Malta při programování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 zohlední příslušná doporučení, která jí byla vydána. To je předpokladem pro zlepšení účinnosti a pro maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, kterou má země obdržet z fondů politiky soudržnosti, a zároveň je tak podporována koordinace, doplňkovost a soudržnost mezi těmito fondy a dalšími nástroji a fondy Unie. Úspěšné provádění Nástroje pro oživení a odolnost a programů politiky soudržnosti také závisí na odstranění překážek, které stojí v cestě investicím na podporu ekologické a digitální transformace a vyváženého územního rozvoje.

(23)Kromě hospodářských a sociálních problémů, kterými se zabývá plán pro oživení a odolnost, čelí Malta řadě dalších výzev souvisejících s rysy daňového systému, které umožňují agresivní daňové plánování. Boj proti agresivnímu daňovému plánování má i nadále klíčový význam pro zlepšení účinnosti a spravedlnosti daňových systémů, jak je uvedeno v doporučení pro eurozónu z roku 2022. Přelévání účinků strategií agresivního daňového plánování mezi členskými státy vyžaduje koordinovaný postup vnitrostátních politik, který by doplnil právní předpisy EU. V souvislosti s praktikami agresivního daňového plánování Malta podnikla kroky k jejich řešení, a to jednak prováděním dříve dohodnutých mezinárodních a evropských iniciativ, a jednak tím, že se ve svém plánu pro oživení a odolnost zavázala provést nezávislou studii o odchozích a příchozích platbách (tj. mezi rezidenty Unie a rezidenty třetích zemí), na kterou mají navazovat prováděcí právní předpisy v souladu se závěry této studie. V případě odchozích plateb úroků, licenčních poplatků a dividend prováděných společnostmi se sídlem na Maltě do jurisdikcí s nulovým zdaněním a jurisdikcí s nízkým zdaněním (tímto se rozumí jakákoli jurisdikce se zákonnou sazbou daně z příjmu právnických osob nižší než nejnižší zákonná sazba daně EU z příjmu právnických osob, která činí 9 %) se však může stát, že se tyto platby zcela vyhnou zdanění, dokud na Maltě nebudou zavedeny srážkové daně nebo obdobná ochranná opatření, která zajistí, že tyto platby budou řádně zdaněny. Zacházení s rezidentními společnostmi, které nemají v místě obchodování sídlo, navíc nadále představuje riziko dvojího nezdanění jak pro společnosti, tak pro fyzické osoby.

(24)Plán REPowerEU, který reaguje na mandát hlav států a předsedů vlád EU ve Versailleském prohlášení, má v co nejkratší době postupně odstranit závislost Evropské unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. Za tímto účelem jsou ve spolupráci s členskými státy identifikovány nejvhodnější projekty, investice a reformy na vnitrostátní, regionální a unijní úrovni. Cílem těchto opatření je snížit celkovou závislost na fosilních palivech a při dovozu fosilních paliv se odklonit od Ruska.