Tato zpráva je čtvrtou měsíční zprávou o pokroku, jehož bylo dosaženo na cestě k vytvoření účinné a skutečné bezpečnostní unie, a pojednává o vývoji v rámci dvou hlavních pilířů: boj proti terorismu a organizované trestné činnosti, jakož i proti prostředkům, které tyto jevy podporují; a posílení naší obrany a budování odolnosti vůči uvedeným hrozbám. Tato zpráva se zaměřuje na čtyři klíčové oblasti, informační systémy a interoperabilitu, ochranu snadno zranitelných cílů, kybernetické hrozby a ochranu údajů v souvislosti s vyšetřováním trestných činů.

Prosincový útok na vánočním trhu v Berlíně znovu upozornil na závažné nedostatky našich informačních systémů, které je naléhavě třeba řešit, zejména na úrovni EU, aby vnitrostátní pohraniční a donucovací orgány na místě mohly svou náročnou práci vykonávat účinněji. Skutečnost, že různé informační systémy nejsou vzájemně propojeny, což útočníkům umožňuje používat k přesunům vícenásobné identity, aniž by byli odhaleni, též při překračování hranic, a skutečnost, že členské státy tyto údaje nezadávají systematicky do příslušných databází EU, jsou nedostatky praktického provádění, které je třeba co nejdříve odstranit. Kromě toho, pokud jde o opatření pro vymáhání práva na hranicích a navracení osob, jejichž žádosti o azyl byly zamítnuty, je zapotřebí dalšího úsilí.

Pokud jde o ochranu snadno zranitelných cílů, Komise urychlí svou činnost zaměřenou na navázání spolupráce mezi odborníky z členských států za účelem sdílení osvědčených postupů a schválení standardních pokynů.

Kybernetickým hrozbám, jimž EU čelí, se dostává široké mediální pozornosti a tato zpráva se zabývá různými oblastmi činnosti, které již v této sféře probíhají. To zahrnuje jak prevenci – prostřednictvím spolupráce s průmyslem za účelem podpory záměrné bezpečnosti a provádění směrnice o bezpečnosti sítí a informací –, tak i podporu spolupráce mezi členskými státy a s mezinárodními organizacemi a partnery na řešení aktuálních kybernetických útoků. V nadcházejících měsících určí Komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku opatření, která je třeba provést, aby se na základě strategie kybernetické bezpečnosti EU z roku 2013 zajistila účinná reakce na tyto hrozby v celé EU.

Ochrana soukromí a osobních údajů jednotlivců je klíčovým základním právem, a tedy základním předpokladem pro jakékoli kroky na cestě ke skutečné bezpečnostní unii. Směrnice o ochraně údajů pro oblast policie a trestního soudnictví přijatá v dubnu 2016 zajišťuje společnou vysokou úroveň ochrany osobních údajů, a usnadní tak rychlou výměnu příslušných údajů mezi donucovacími orgány členských států. Komise v rámci svého balíčku týkajícího se údajů rovněž zahájila revizi směrnice o soukromí a elektronických komunikacích, díky níž se má směrnice vztahovat na všechny poskytovatele elektronických komunikací a její ustanovení mají být sladěna s obecným nařízením o ochraně údajů. Návrh byl vypracován s cílem zajistit soukromí elektronické komunikace a zároveň stanovit důvody, na základě kterých lze předpokládat omezení oblasti působnosti nařízení o soukromí a elektronických komunikacích, též z důvodů národní bezpečnosti nebo vyšetřování trestných činů.

II. POSÍLENÍ INFORMAČNÍCH SYSTÉMŮ A INTEROPERABILITY

V projevu předsedy Junckera o stavu Unie v září 2016 a v závěrech Evropské rady z prosince 2016 je zmiňován význam překonání současných nedostatků v oblasti správy informací a zlepšení interoperability a vzájemného propojení stávajících informačních systémů. Nedávné události opět zdůraznily naléhavou potřebu propojit stávající databáze EU, v neposlední řadě i proto, aby pohraniční a donucovací orgány na místě měly k dispozici nástroje, které potřebují k odhalování podvodného zneužití totožnosti. Například pachatel teroristického útoku v Berlíně v prosinci 2016 používal alespoň čtrnáct různých totožností a byl schopen se pohybovat mezi jednotlivými členskými státy, aniž by byl odhalen. Je zřejmé, že je zapotřebí umožnit souběžné vyhledávání ve stávajících a budoucích informačních systémech EU pomocí biometrických identifikátorů, aby se tato cesta pro teroristy a zločince uzavřela.

Komise v tomto ohledu zahájila práci v dubnu 2016 prostřednictvím svých návrhů týkajících se „silnějších a inteligentnějších informačních systémů pro ochranu hranic a bezpečnost“. Ty poukázaly na nedostatečné fungování stávajících systémů, mezery v architektuře správy údajů v EU, problémy se složitým prostředím různě řízených informačních systémů a na celkovou roztříštěnost způsobenou tím, že stávající systémy byly navrženy spíše samostatně, než aby se hodily k sobě navzájem. V rámci tohoto procesu Komise vytvořila expertní skupinu na vysoké úrovni pro informační systémy a interoperabilitu s agenturami EU, členskými státy a příslušnými zainteresovanými stranami. Zpráva předsedy ze dne 21. prosince 2016 uvádí prozatímní zjištění skupiny, jež zahrnují prioritní variantu spočívající ve vytvoření jednotného vyhledávacího portálu, který by vnitrostátním donucovacím orgánům a pohraničním orgánům umožnil souběžně vyhledávat ve stávajících databázích a informačních systémech EU. Prozatímní zpráva rovněž zdůrazňuje důležitost kvality údajů, jelikož účinnost informačních systémů se odvíjí od kvality a formátu údajů do nich zadávaných, a obsahuje doporučení ke zlepšení kvality údajů v systémech EU prostřednictvím automatizované kontroly kvality údajů.

Komise urychleně naváže na variantu spočívající ve vytvoření jednotného vyhledávacího portálu a společně s Evropskou agenturou pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů (eu-LISA) zahájí práci na portálu umožňujícím paralelní vyhledávání ve všech příslušných stávajících systémech EU. Do června by měla být dokončena související studie, jako základ pro navržení a vyzkoušení prototypu portálu před koncem tohoto roku. Komise má za to, že Europol by měl zároveň pokračovat ve své práci na systémovém rozhraní, které umožní, aby úředníci v první linii jednotlivých členských států při nahlížení do svých vlastních vnitrostátních systémů mohli souběžně automaticky nahlížet i do databází Europolu.

Cílem práce na zajištění interoperability informačních systémů je překonat současnou roztříštěnost v architektuře správy údajů v EU pro ochranu hranic a bezpečnost a vyřešit související nevyjasněné otázky. Pokud databáze využívají společné úložiště údajů o totožnosti, jak předpokládá návrh systému vstupu/výstupu EU a navrhovaný evropský systém pro cestovní informace a povolení (ETIAS), může být určitá osoba zaregistrována v různých databázích pouze pod jednou totožností, což brání používání různých falešných totožností. Jako první krok navržený v předběžných zjištěních expertní skupiny na vysoké úrovni Komise požádala agenturu eu-LISA, aby analyzovala technické a provozní aspekty zavedení společné služby pro porovnávání biometrických údajů. Taková služba by umožnila vyhledávání v různých databázích s biometrickými údaji, což by mohlo odhalit falešné totožnosti používané dotčenou osobou v jiném systému. Expertní skupina na vysoké úrovni by nyní navíc měla posoudit, zda je nezbytné, technicky proveditelné a přiměřené rozšířit společné úložiště údajů o totožnosti, které se předpokládá pro systém vstupu/výstupu a systém ETIAS, na jiné systémy. Kromě biometrických údajů uchovávaných ve službě pro porovnávání biometrických údajů by takové společné úložiště údajů rovněž zahrnovalo alfanumerické údaje o totožnosti. Skupina by měla předložit svá zjištění v závěrečné zprávě do konce dubna 2017.

Nedávné události týkající se bezpečnosti ukazují, že je třeba přezkoumat otázku povinného sdílení informací mezi členskými státy. Návrh Komise z prosince 2016 zaměřený na posílení Schengenského informačního systému vůbec poprvé předpokládá povinnost členských států vydávat upozornění na osoby spojené s teroristickými trestnými činy. Je důležité, aby společní normotvůrci nyní spolupracovali na urychleném přijetí navrhovaných opatření. Komise je připravena prověřit, zda by povinnost sdílení informací měla být zavedena i pro jiné databáze EU.

III. OCHRANA NAŠICH SNADNO ZRANITELNÝCH CÍLŮ PŘED TERORISTICKÝMI ÚTOKY

Berlínský útok byl nejnovějším útokem v EU zaměřeným proti takzvaným snadno zranitelným cílům, což jsou zpravidla civilní objekty, kde se shromažďuje velké množství lidí (např. veřejné prostory, nemocnice, školy, sportovní arény, kulturní střediska, kavárny a restaurace, nákupní střediska a dopravní uzly). Tato místa jsou se své podstaty zranitelná, je obtížné je chránit a vyznačují se pravděpodobností velkého počtu obětí v případě útoku. Ze všech těchto důvodů je teroristé upřednostňují. Hrozba budoucích útoků proti snadno zranitelným cílům, včetně dopravy, zůstává vysoká, jak potvrzují dostupná posouzení, včetně zprávy Europolu o změnách modu operandi organizace DÁ'IŠ.

Evropský program pro bezpečnost z roku 2015 a sdělení o bezpečnostní unii z roku 2016 zdůraznily potřebu zvýšit úsilí o zlepšení bezpečnosti a využívání inovativních detekčních nástrojů a technologií při ochraně snadno zranitelných cílů. Komise podporuje a podněcuje sdílení osvědčených postupů mezi jednotlivými členskými státy při vyvíjení lepších nástrojů k předcházení útokům na snadno zranitelné cíle a reakci na tyto útoky. Výsledkem této práce jsou operativní příručky a pokyny. V současné době Komise v úzké spolupráci s odborníky z členských států připravuje komplexní příručku týkající se bezpečnostních postupů a šablon použitelných pro různé snadno zranitelné cíle (např. nákupní střediska, nemocnice, sportovní a kulturní akce). Cílem je vydat počátkem roku 2017 pokyny pro členské státy týkající se ochrany snadno zranitelných cílů, které jsou založeny na osvědčených postupech v členských státech.