Zpráva Komise rozpočtovému orgánu o zárukách krytých souhrnným rozpočtem; Stav k 31. prosinci 2007 {SEK(2008) 2249} /* KOM/2008/0451 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 14.7.2008 KOM(2008) 451 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE rozpočtovému orgánu o zárukách krytých souhrnným rozpočtem;Stav k 31. prosinci 2007 {SEK(2008) 2249} OBSAH 1. Úvod a druhy krytých operací 3 2. Nové právní základy 3 3. Události, které proběhly od poslední zprávy ze dne 30. června 2007 4 4. Informace o rizicích zahrnutých do rozpočtu 4 4.1. Definice rizika 4 4.2. Rizika související s členskými státy 5 4.3. Rizika související se třetími zeměmi 6 4.4. Globální riziko kryté rozpočtem 7 4.5. Vývoj rizika 7 5. Neprovedené platby, aktivace rozpočtových záruk a nedoplatků 8 5.1. Platby z peněžních zdrojů 8 5.2. Platby z rozpočtu 8 5.3. Aktivace Záručního fondu pro vnější vztahy 8 6. Záruční fond pro vnější vztahy 9 6.1. Splacené pohledávky 9 6.2. Aktiva 9 6.3. Cílová částka 9 7. Hodnocení rizik: hospodářská a finanční situace třetích zemí, které čerpají prostředky z nejvýznamnějších úvěrových operací EU 9 7.1. Úvod 9 7.2. Kandidátské země 9 7.3. Potenciální kandidátské země 10 7.4. Nové nezávislé státy 11 7.5. Další nečlenské země 12 7.5.1. Země Středomoří 12 7.5.2. Země Jižní Ameriky 13 7.5.3. Jižní Afrika 14 ÚVOD A DRUHY KRYTÝCH OPERACÍ Tato zpráva je předkládána v souladu s článkem 130 finančního nařízení, které ukládá, aby Komise podávala Evropskému parlamentu a Radě dvakrát ročně zprávy o rozpočtových zárukách a jim odpovídajících rizicích [1]. Je doplněna pracovním dokumentem útvarů Komise, včetně podrobných tabulek a vysvětlujících poznámek k této zprávě („Příloha“)[2]. Rizika krytá rozpočtem Evropské unie (dále jen „rozpočet“) jsou odvozena od různých půjček a záruk, které je možné rozdělit do dvou kategorií: půjčky, které Evropské společenství poskytuje s makroekonomickými cíli, tzn. půjčky pro makrofinanční pomoc (dále jen „MFA“) třetím zemím, a půjčky s mikroekonomickými cíli (půjčky Euratomu a zejména financování Evropské investiční banky (dále jen „EIB“) ve třetích zemích[3]). Tyto operace od roku 1994 kryl Záruční fond pro vnější financování (dále jen „fond“)[4], který byl zřízen mimo jiné za účelem omezení dopadu na rozpočet, který vyvolávají požadavky na čerpání záruk daných rozpočtem za úvěrové operace ve třetích zemích. Pokud nejsou ve fondu dostatečné zdroje, budou použity prostředky z rozpočtu. Nařízení Rady, kterým byl fond zřízen (dále jen „nařízení o fondu“[5]) a které bylo přijato v roce 1994, bylo poprvé pozměněno v roce 1999. Po druhé změně nařízení Rady, kterou Rada přijala v roce 2004, je krytí z fondu odebráno v případě, že se třetí země stanou členskými státy. Rozpočet přímo kryje úvěry členským státům, které Společenství poskytlo nebo za které se zaručilo. NOVÉ PRÁVNÍ ZÁKLADY V rámci rozhodnutí Rady z roku 2006[6] poskytnout obnovenou záruku Společenství za ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a záruk na projekty mimo Společenství (mandát EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím na období 2007–2013, dále jen „nový obecný mandát“) podepsaly Komise a EIB v srpnu 2007 dohodu o záruce a dohodu o vymáhání pohledávek[7], které stanoví podrobnosti a postup poskytnutí záruky Společenství a vymáhání pohledávek po uplatnění záruky. Dohoda o záruce se týká financování EIB, jež byla podepsána po 17. dubnu 2007, kdy byl nový všeobecný mandát schválen Radou guvernérů EIB. Pokud se týče makrofinanční pomoci poskytované třetím zemím, bylo dne 10. prosince 2007 přijato rozhodnutí Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Libanonu[8]. UDÁLOSTI, KTERÉ PROBěHLY OD POSLEDNÍ ZPRÁVY ZE DNE 30. čERVNA 2007 Rozhodnutí Rady o poskytnutí půjčky v rámci makrofinanční pomoci Libanonu bylo schváleno. V rámci úvěrů MFA a Euratomu nebyly ve druhé polovině roku 2007 vyplaceny žádné částky. Jak je uvedeno výše v části 2, týká se nová dohoda s EIB o záruce financování podepsaných po 17. dubnu 2007. Ke dni 31. prosince 2007 byla podepsána financování EIB o celkové výši 3 165 milionů EUR, z čehož se 1 267 milionů EUR řídilo všeobecným mandátem, jehož platnost uplynula ke dni 31. července 2007[9] a 1 898 milionů EUR novým všeobecným mandátem. INFORMACE O RIZICÍCH ZAHRNUTÝCH DO ROZPOčTU Definice rizika Rizika, která rozpočet nese, jsou odvozena z nesplacené částky jistiny a úroku ze zajištěných operací. Fond pokryje nesplacené operace v případě, že souvisejí se třetími zeměmi (72 % celkové zajištěné nesplacené částky k 31. prosinci 2007), v případě, že budou zahrnovat účast členských států, kryje operace přímo rozpočet (na půjčky na projekty nebo ve prospěch projektů v členských státech připadá zbývajících 28 % celkové nesplacené částky). Velká část zaručených půjček spojených s členskými státy je výsledkem nedávných kol rozšíření. Podle čl. 1 odst. 3 nařízení o fondu, jakmile se země stane členským státem, přechází riziko z půjček z fondu na rozpočet. Pro účely této zprávy se pro ocenění rizik, která nese rozpočet (buď přímo nebo nepřímo skrze fond), používají dvě metody: - metoda výpočtu celkové částky nesplacené jistiny z dotčených operací k danému datu včetně narostlého úroku. Tato metodika udává úroveň rizika, které rozpočet k danému datu kryje. - rozpočtový přístup definovaný jako „roční riziko, které nese rozpočet“, vychází z výpočtu maximální částky, kterou by Společenství muselo ve finančním roce zaplatit za předpokladu, že by veškeré zaručené půjčky nebyly splaceny[10]. Tabulka 1: Celkové nesplacené částky kryté k 31. prosinci 2007 (v milionech EUR) | Nesplacená jistina | Narostlý úrok | Celkem | % | Členské státy* | MFA | 253 | 2 | 255 | 1 % | Euratom | 435 | 7 | 442 | 3 % | EIB | 4 060 | 38 | 4 098 | 24 % | Mezisoučet za členské státy* | 4 748 | 48 | 4 795 | 28 % | Třetí země | MFA | 534 | 7 | 540 | 3 % | Euratom | 39 | 1 | 40 | <1 % | EIB | 11 729 | 118 | 11 848 | 69 % | Mezisoučet za třetí země | 12 302 | 126 | 12 428 | 72 % | Celkem | 17 050 | 173 | 17 223 | 100 % | * Toto riziko je kryto rozpočtem a zahrnuje Bulharsko a Rumunsko, protože ke dni 1.1.2007 přistoupily k EU. | Tabulky A1, A2, A3 a A4 v přílohy uvádějí podrobnější informace o těchto nesplacených částkách, zejména z hlediska stropu, vyplacených částek nebo míry zajištění. Rizika související s členskými státy Současná rizika pro členské státy vyplývají z půjček poskytnutých před přistoupením. V roce 2008 ponese rozpočet riziko související s členskými státy ve výši 769 milionů EUR včetně Bulharska a Rumunska, protože tyto státy dne 1. ledna 2007 přistoupily k Unii. Tabulka 2 uvádí, že tyto dva státy z hlediska své nesplacené částky zaujímají první a druhé místo. Tabulka 2: Pořadí členských států podle maximálního rizika neseného rozpočtem v roce 2008 (v milionech EUR) | Pořadí | Země | 2008 | % | 1 | Rumunsko | 257,5 | 33,5 % | 2 | Bulharsko | 158,1 | 20,6 % | 3 | Polsko | 89,0 | 11,6 % | 4 | Česká republika | 88,8 | 11,5 % | 5 | Slovensko | 71,7 | 9,3 % | 6 | Maďarsko | 38,2 | 5,0 % | 7 | Slovinsko | 30,4 | 4,0 % | 8 | Kypr | 15,3 | 2,0 % | 9 | Lotyšsko | 8,0 | 1,0 % | 10 | Litva | 6,9 | 0,9 % | 11 | Estonsko | 4,3 | 0,6 % | 12 | Malta | 0,8 | 0,1 % | Celkem | 768,9 | 100,0 % | Riziko pro členské státy se týká všech členských států, které se účastnily posledních dvou rozšíření, přičemž úvěry budou splatné nejpozději v roce 2031. Rizika související se třetími zeměmi V roce 2008 činí riziko fondu spojené s transakcemi se třetími zeměmi nejvýše 1 322 milionů EUR. Deset největších dlužnických zemí je uvedeno níže. Připadá na ně 78 % rizika, které fond v roce 2008 nese. Hospodářská situace těchto zemí je analyzována a komentována v oddílu 7 níže. Tabulka 3: Pořadí 10 nejdůležitějších třetích zemí podle nejvyššího rizika, které nese fond v roce 2008 (v milionech EUR) | Pořadí | Země | 2008 | % celkového nejvyššího rizika | 1 | Turecko | 255,6 | 19,3 % | 2 | Egypt | 199,3 | 15,1 % | 3 | Maroko | 127,1 | 9,6 % | 4 | Tunisko | 121,9 | 9,2 % | 5 | Brazílie | 86,1 | 6,5 % | 6 | Jižní Afrika | 84,3 | 6,4 % | 7 | Srbsko a Černá hora[11] | 55,0 | 4,2 % | 8 | Chorvatsko | 38,5 | 2,9 % | 9 | Bosna a Hercegovina | 30,0 | 2,3 % | 10 | Sýrie | 27,9 | 2,1 % | 10 zemí celkem | 1 025.6 | 77,6 % | Fond kryje zaručené půjčky 54 zemí s lhůtami splatnosti končícími v roce 2037. Podrobné údaje podle zemí uvádí tabulka A2 přílohy. Globální riziko kryté rozpočtem Rozpočet bude v roce 2008 celkem krýt částku 2 091 milionů EUR, která představuje částky splatné během tohoto období, z níž 37 % připadá na členské státy (viz tabulka A2 v příloze). Vývoj rizika Riziko ve vztahu k členským státům by se v budoucnosti mělo snižovat, protože půjčky členským státům v rámci zaručeného financování Euratomu, MFA nebo EIB jsou hrazeny (viz graf A1 v oddílu 1.3 přílohy). O půjčkách MFA třetím zemím rozhoduje jednotlivě Rada. Finanční podpora poskytnutá podle rozhodnutí Rady 2007/860/ES ze dne 10. prosince 2007 o poskytnutí makrofinanční pomoci Libanonu se skládá z 50 milionů EUR půjček a 30 milionů EUR představují záruky. Část představovaná půjčkou by měla být od roku 2008 vyplacena ve dvou stejně velkých tranších. Půjčky Euratom členský státům nebo určitý způsobilým nečlenským zemím (Ruská federace, Arménie, Ukrajina) mají strop ve výši 4 miliard EUR, z něhož bylo zhruba 85 % již využito. Zbývající rozpětí činí zhruba 600 milionů EUR. V rámci stávající smlouvy o úvěru z roku 2004 pro K2R4 na Ukrajině (EUR ekvivalent 83 milionů USD podle smlouvy o úvěru), na základě níž bylo již vyplaceno 39 milionů EUR, bude možné vyplatit další částky v roce 2008. Předchozí všeobecný mandát pro EIB uplynul dne 31. července 2007. K tomuto dni byly podepsány smlouvy odpovídající celkem 98 % celkového stropu v rámci tohoto mandátu (20 060 milionů EUR – viz tabulku A5 přílohy). Podle předchozích mandátů EIB je třeba ještě vyplatit celkovou částku 7 663 milionů EUR, z čehož se 93 % vztahuje k předchozímu obecnému mandátu[12] a mělo by být vyplaceno během 10 let od konce tohoto mandátu, neboť záruka Společenství skončí ke konci tohoto období[13]. Největší budoucí rizikový faktor bude pro rozpočet stávající záruka Společenství poskytnutá EIB podle nového obecného mandátu. Tato záruka Společenství je omezena na 65 % celkové částky vyplacených úvěrů a záruk poskytnutých v rámci finančních operací EIB po odečtení všech uhrazených částek a přičtení všech souvisejících částek, s maximálním stropem ve výši 27 800 milionů EUR[14]. Během roku 2007 byla podle tohoto nového mandátu podepsána částka o výši 1 898 milionů EUR, z čehož bylo 1 820 milionů EUR stále ještě nevyplaceno ke konci roku 2007. V oddílu 1.3 přílohy simuluje graf A2 určité scénáře výplat v rámci předchozích mandátů, jakož i podle nového všeobecného mandátu, neboť tyto výplaty mají velký vliv na dotování fondu. NEPROVEDENÉ PLATBY, AKTIVACE ROZPOčTOVÝCH ZÁRUK A NEDOPLATKů Platby z peněžních zdrojů Pokud je dlužník v prodlení s platbami Komisi, čerpá Komise ze svých peněžních zdrojů, aby zabránila zpožděním a souvisejícím nákladům při výpůjčních operacích[15]. Platby z rozpočtu Z článku rozpočtu 01 04 01 „Záruky Evropského společenství za úvěrové operace“ nebylo požadováno žádné čerpání, protože ve druhé polovině roku 2007 nebyla zaznamenána žádná neprovedená platba. Aktivace Záručního fondu pro vnější vztahy Pokud je příjemce (třetí země) půjčky poskytnuté nebo zaručené Společenstvím v prodlení se splácením, je možné krýt neprovedenou platbu z prostředků Záručního fondu, a to do tří měsíců ode dne splatnosti této platby[16]. Během druhé poloviny roku 2007 nebyl fond k takovéto úhradě vyzván. Celkové nedoplatky k 31. prosinci 2007, tedy sankční úroky Argentinské republiky, činí 1 718 493,12 USD; z toho 1 448 433,44 USD (ekvivalent 983 923,27 EUR) musí fond ještě vymáhat. Protože fond nebyl vyzván k pokrytí zbývajícího rozdílu, je tato částka splatná ve prospěch EIB. Komise a EIB při několika příležitostech připomínaly argentinským orgánům, že před zahájením nových úvěrových operací EIB v zemi je nezbytné tyto nedoplatky v plné výši uhradit. ZÁRUčNÍ FOND PRO VNěJšÍ VZTAHY Splacené pohledávky V roce 2007 nedošlo k žádné platbě. Aktiva K 31. prosinci 2007 činila čistá aktiva fondu 1 026 515 043,63 EUR. Cílová částka Fond musí dosáhnout přiměřené úrovně (cílové částky) stanovené jako 9 % celkových nezaplacených kapitálových závazků vyplývajících z každé operace plus narostlé úroky. Poměr mezi zdroji fondu (1 026 515 043,63 EUR) a nezaplacenými kapitálovými závazky[17] (12 427 584 330,13) ve smyslu nařízení o fondu činil 8,26 %. Na konci roku 2007 byly zdroje fondu nižší než cílová částka. Podle nových dotačních pravidel přijatých Radou dne 30. ledna 2007[18] byla do předběžného návrhu rozpočtu na rok 2009 vložena rezerva ve výši 91,60 milionů EUR spolu s částkou 500 000,00 EUR pro externí hodnocení podle v rámci střednědobého přezkumu externího mandátu EIB podle rozhodnutí Rady 2006/1016/ES ze dne 19. prosince 2006[19]. HODNOCENÍ RIZIK: HOSPODÁřSKÁ A FINANčNÍ SITUACE TřETÍCH ZEMÍ, KTERÉ čERPAJÍ PROSTřEDKY Z NEJVÝZNAMNěJšÍCH ÚVěROVÝCH OPERACÍ EU Úvod Předcházející oddíly zprávy uvádějí údaje o kvantitativních aspektech rizika, které nese rozpočet. Měla by však být hodnocena i kvalita rizik, která závisejí na druhu operace a situaci dlužníků (viz oddíl 4.3 výše). Tabulky hodnocení rizik podle zemí jsou samostatně uvedeny v pracovním dokumentu útvarů Komise. Souhrn této analýzy je uveden níže za deset zemí s nejvyšším ročním rizikem pro rozpočet v roce 2008 (viz oddíl 4.3 výše) a za země s přímými závazky vůči rozpočtu Společenství. Kandidátské země V Chorvatsku dosáhl růst reálného HDP (hrubý domácí produkt) 5,6 % v roce 2007 oproti 4,8 % v roce 2006. Růst byl způsoben zejména zrychlením růstu soukromé a veřejné spotřeby, zapříčiněným silným avšak zpomalujícím se růstem úvěrů, jednorázovými platbami důchodcům a předvolebními výdaji. Růst investic se zpomalil na 6,5 % z 10,9 % v roce 2006, přičemž toto zpomalení odráží ukončení velkých veřejných investičních projektů do dopravní sítě. Současně se zvýšily soukromé investice, což částečně odráží určitá zlepšení celkového podnikatelského prostředí. Deficit běžného účtu se zvětšil na 8,6 % HDP ve srovnání se 7,9 % před rokem, což bylo zapříčiněno zejména vyšším deficitem v obchodu se zbožím v důsledku velkého importu a slabšího růstu exportu ve čtvrtém kvartálu. Čistý příliv PZI (přímých zahraničních investic) dosáhl 9,1 % HDP a více než vyrovnal deficit běžného účtu. Hrubé zahraniční zadlužení nadále rostlo v důsledku větších přímých půjček podnikového sektoru, zatímco jak vládní sektor, tak i bankovnictví snížily svoje nesplacené zahraniční závazky. Hrubé zahraniční zadlužení se zvýšilo ze 85,5 % HDP na konci roku 2006 na 88,9 % na konci roku 2007. V bývalé Jugoslávské republice Makedonii se reálný růst produktu značně zrychlil, zhruba na 5 % v roce 2007, ve srovnání s 4 % v roce 2006. Důležitými zdroji růstu byl vývoz výrobků z oceli a soukromá spotřeba. Stav běžného účtu se zhoršil během posledních měsíců roku a dosáhl deficitu téměř 3 % HDP ke konci roku 2007. Hrubý příliv PZI se snížil na 4,8 % HDP ke konci roku 2007 poté, co v roce 2006 jediný privatizační projekt v energetice zvýšil příliv PZI na téměř 6 % HDP. Předčasné splátky dluhu snížily vnější zadlužení země na zhruba 50 % HDP. V případě Turecka dosahoval v roce 2007 roční růst HDP 4,5 %, a tedy se snížil ve srovnání se 6,9 % v roce 2006. Vyšší inflace a výrazné zpřísnění monetární politiky centrální bankou v polovině roku 2006 zbrzdily růst domácí poptávky. Deficit běžného účtu setrval na téměř 6 % HDP. Hrubý příliv PZI dosáhl v roce 2007 3 % HDP, přičemž zhruba dvě třetiny plynuly do finančního sektoru. V uplynulém roce se zahraniční zadlužení země snížilo o zhruba 2 procentní body na 37 % HDP ke konci roku 2007. Současně se veřejné zadlužení snížilo na 39 % HDP z 46 % HDP v roce 2006. Turecké banky si často vypůjčují na mezinárodním trhu za účelem poskytování domácích úvěrů, proto se očekává, že postupně pocítí dopady globální úvěrové krize. Potenciální kandidátské země V Bosně a Hercegovině se reálný růst HDP snížil z 6,7 % v roce 2006 na 6 % v roce 2007. V roce 2007 přispělo prohloubení schodku obchodní bilance k nárůstu deficitu běžného účtu z 8,4 % HDP v roce 2006 na 13,1 % HDP v roce 2007. Deficit běžného účtu byl plně financován čistým přílivem PZI, neboť rozsáhlé privatizace v Republice srbské spolu s relativně lepším výkonem u investic na zelené louce vedly k nárůstu PZI na 13,8 % HDP. Zahraniční veřejné zadlužení se snížilo na 18,5 % HDP na konci roku 2007, přičemž celkové zahraniční zadlužení se odhaduje na méně než 50 % HDP. V Srbsku vzrostl reálný HDP o 7,5 % během roku 2007. Deficit běžného účtu se prohloubil na 16 % HDP, což bylo způsobeno rostoucím deficitem obchodní bilance a snížením čistých běžných transferů. Čistý příliv PZI se snížil na 5,1 % HDP, přičemž úvěry ze zahraničí se zvýšily na 10,3 % HDP. V důsledku snížení kapitálového přílivu se snížily devizové rezervy Srbské národní banky na 3 % HDP. Devizové rezervy Srbské národní banky ke konci roku odpovídaly hodnotě dovozu zboží a služeb za 7,5 měsíců. Zahraniční zadlužení je nadále ve výši 62 % HDP, přičemž na soukromé a veřejné zahraniční zadlužení ke konci roku 2007 připadá 41 % a 21 % HDP. V Černé Hoře odhady HDP nasvědčují tomu, že v roce 2007 došlo k růstu ekonomiky o 7 %, k čemuž přispěla rekordně úspěšná turistická sezona a zvýšení disponibilního příjmu domácností v důsledku rychlého nárůstu úvěrů. Nárůst deficitu běžného účtu na 44,2 % HDP byl zapříčiněn rozsáhlým deficitem obchodní bilance a zejména klesajícími exporty. Avšak příliv PZI se během roku zvýšil o 56 %. Současný vysoký odliv PZI měl za následek, že čistý příliv PZI dosahoval 23 % HDP. Veřejné zadlužení se zvýšilo na 32,4 % HDP v důsledku prudkého zvýšení domácího zadlužení. Oproti tomu se zahraniční veřejné zadlužení v meziročním srovnání snížilo o 8,3 % na 20,3 % HDP, a to po několika předčasných splátkách dluhu multilaterálním věřitelům. Tyto splátky umožnily dobré výsledky státního rozpočtu. Nové nezávislé státy V Gruzii se výsledek běžného účtu v roce 2007 opět zhoršil a dosáhl deficitu téměř 20 % HDP, přičemž deficit obchodní bilance činil zhruba 26 % HDP. V reakci na ruské obchodní embargo sice Gruzie usiluje o diversifikaci exportu, avšak celkový růst exportu nebyl dostatečně velký, aby vyrovnal celkový nárůst poptávky po dovozech a dopad vyšších dovozních cen zemního plynu. Deficit běžného účtu byl financován přílivem zahraničního kapitálu, včetně přímých zahraničních investic, jež v roce 2007 dosáhly výše 1584 milionů USD (v roce 2006 1076 milionů USD). Bankovní sektor také více přijímal úvěry na zahraničních kapitálových trzích. Hospodářský růst byl robustní a dosahoval 12,4 %, přičemž byl podpořen silným růstem úvěrů, privatizací, přímými zahraničními investicemi a strukturálními reformami. Veřejné výdaje (zejména na obranu) se v průběhu roku 2007 zvýšily a deficit státního rozpočtu se odhaduje na 4,7 % HDP. S ohledem na skutečnost, že výnosy z privatizace financovaly deficit státního rozpočtu, veřejné zadlužení se v nominálních hodnotách nezměnilo a jako podíl na HDP se snížilo na zhruba 25 % (zahraniční veřejné zadlužení činilo zhruba 17 % HDP). Hlavní výzvou hospodářské politiky je udržení jednociferné inflace. Dvanáctiměsíční inflace činila v prosinci 2007 11 %, přičemž mezinárodní ceny surovin nadále tlačí na spotřebitelské ceny. Standard & Poor's zachovala u Gruzie úvěrový rating pro svrchované státy na úrovni B+ s pozitivním výhledem. Fitch zařadil Gruzii v červenci 2007 do kategorie úvěrového ratingu pro svrchované státy BB- se stabilním výhledem, přičemž toto zařazení odráželo zejména zmenšení břemena veřejného zadlužení. Na Ukrajině byl v roce 2007 udržen reálný růst HDP na úrovni 7,3 %, jenž byl podpořen silným růstem úvěrů a nárůstem reálných příjmů. Deficit běžného účtu se mírně snížil a dosáhl hodnoty 4,2 % HDP. Deficit obchodní bilance činil 5,6 % HDP, přičemž byl způsoben silnou poptávkou po dovozech a vyššími dovozními cenami energií. Díky vysokým cenám oceli na světových trzích byla situace v oblasti obchodu pro Ukrajinu nadále pozitivní (ocel je hlavní vývozní položkou Ukrajiny a představuje 40 % celkových vývozů). Deficit státního rozpočtu byl udržen ve výši 1,5 %, neboť robustní ekonomický růst měl pozitivní vliv na příjmy státního rozpočtu. Veřejné zahraniční zadlužení Ukrajiny se snížilo zhruba na 10 % HDP, zatímco přijímání úvěrů bankovním sektorem na zahraničních kapitálových trzích zvýšilo celkové zahraniční zadlužení na téměř 60 % HDP. Dvanáctiměsíční inflace se na konci roku 2007 dále zvýšila a dosáhla v prosinci 2007 16,6 %, přičemž byla tažena cenami potravin, jež představovaly zhruba 50 % spotřebního koše indexu. Hlavní rizika stále souvisejí s bouřlivou politickou situací, která vyvrcholila předčasnými parlamentními volbami v září 2007. Křehká parlamentní většina vlády, jež se ujala moci po těchto volbách a trvající politický zápas mezi hlavními politickými aktéry nejsou příznivé pro nezbytné strukturální reformy. V srpnu avšak agentura Standard & Poor's potvrdila pro Ukrajinu dlouhodobý úvěrový rating BB pro dlouhodobé úvěry, což bylo podporováno zejména nízkou zadlužeností veřejného sektoru. Hospodářství Tádžikistánu v roce 2007 i nadále výrazně rostlo a zaznamenalo míru růstu ve výši 7,8 % HDP. Po rozpočtovém přebytku ve výši 1,7 % v roce 2006 se očekává, že státní rozpočet dosáhne v roce 2007 deficitu ve výši 14,1 % HDP (odhad MMF). Díky úspěšným bilaterálním dohodám o dluhu zejména s Ruskem, jež je největším věřitelem Tádžikistánu, a odpuštění dluhu v rámci MMF MDRI (iniciativa mnohostranného odpuštění dluhu) se zahraniční zadlužení v roce 2006 zpočátku snížilo na 33,6 % HDP, avšak po prudkém nárůstu deficitu rozpočtu v roce 2007 se opět zvýšilo na zhruba 41,9 % HDP v roce 2007. Prohlubující se deficit obchodní bilance je jen částečně vyrovnáván rychlým růstem převodů ze zahraničí. Deficit běžného účtu prudce vzrostl z 3,0 % HDP v roce 2006 na 9,5 % v roce 2007. Pokrytí dovozů hrubými oficiálními rezervami zůstává poměrně nízké, pouze o něco méně než na dva měsíce dovozů. Dohoda o MMF PRGF (facilita pro zmírnění chudoby a růst) byla úspěšně uzavřena v roce 2006. Orgány zahájily přípravu následující dohody, jež bude možná uzavřena v rámci programu PSI (nástroj politické podpory MMF). Další nečlenské země Země Středomoří Hospodářství Maroka bylo silně postiženo suchem v roce 2007; snížení zemědělské produkce mělo za následek snížení hospodářského růstu z 8 % v roce 2006 na 2,2 % v roce 2007. Stabilní růst ostatních komponent HDP (5,5 % na konci roku 2007 ve srovnání s 5,2 % v roce 2006) a diverzifikace napomáhají zvýšit odolnost marockého hospodářství vůči šokům. Růst HDP je tažen zejména domácí poptávkou: soukromá spotřeba byla zapříčiněna nárůstem mezd městského obyvatelstva, rychlým nárůstem úvěrů, pozitivním vývojem na trhu práce a vysokými transfery ze zahraničí; veřejná spotřeba se silně zvýšila v důsledku nárůstu běžných výdajů o 8 %. Vnější rámcové podmínky byly formovány výrazným a prohlubujícím se deficitem obchodní bilance (21,0 % HDP v roce 2007). V roce 2007 nebyl poprvé plně kompenzován příjmy z turistiky a transfery ze zahraničí a běžný účet Maroka se v důsledku toho dostal do deficitu. Očekává se, že rostoucí HDP bude konsolidovat zhoršující se poměr zahraničního zadlužení vůči HDP na 22 % HDP na konci roku 2007. Dále se odhaduje, že se celkový deficit státního rozpočtu (bez výnosů z privatizace) v roce 2007 významně snížil na 0,2 % HDP. Inflační tlaky byly udrženy na nízké úrovni, přičemž průměrná inflace dosahovala na konci roku 2007 hodnoty 2,0 %. Mírný nárůst cen také odráží sílu marocké měny (MAD). Současná úprava směnného kurzu, která váže MAD na koš měn dominovaný eurem měla za následek zhoršení podmínek zahraničního obchodu v důsledku posilování MAD v souladu se směnným kurzem EUR-USD. Orgány se rozhodly postupně liberalizovat vnější kapitálový účet, což by znamenalo opuštění současné fixace měny a posun k flexibilnějšímu kursovému režimu a cílování inflace. Hospodářský růst Tuniska se zrychlil z 5,5 % v roce 2006 na 6,3 % v roce 2007, přičemž za tímto růstem stála netextilní výroba, sektor energetiky a dopravní a telekomunikační služby. I přes silnější hospodářský růst zůstala nezaměstnanost vysoká na zhruba 14 %. Významná část nezaměstnaných má vysokoškolské vzdělání. Celkový deficit veřejných rozpočtů se, kromě výnosů z privatizace, stabilizoval na zhruba 3 %. Obezřetná fiskální politika spolu s přísnější monetární politikou byly příznivé pro tuniské hospodářství, neboť inflace byla v roce 2007 mírná a dosahovala 3,1 %. Rozpočtová disciplína spolu se dvěma zvýšeními domácích cen ropy napomohly zmírnit břemeno, které pro státní rozpočet představovaly dotace na ceny ropy. V důsledku vyššího hospodářského růstu a skutečnosti, že výnosy z privatizace byly použity zejména na splátky dluhu, se zadlužení centrální vlády snížilo a očekává se, že tento trend bude v blízké budoucnosti pokračovat. Zadlužení, jež je velké části zahraniční, je v současnosti stále vyšší než 50 % HDP. Tunisko se však zdá být odolné vůči vnějším šokům, neboť většinu jeho zahraničního zadlužení představují dlouhodobé závazky. Očekává se, že veřejné zadlužení se díky pozitivnímu krátkodobému ekonomickému výhledu dále sníží. Hospodářský růst Egypta se zrychlil z 6,8 % v rozpočtovém roce 2006 na rekordních 7,1 % ve fiskálním roce 2007. Růst je nesen investicemi, zejména přímými zahraničními investice a soukromou spotřebou (a rovněž turistikou). Inflace, jež odráží jak vládní výdaje, tak i vyšší dovozní ceny potravin, dosáhla v rozpočtovém roce 2007 opět dvouciferných hodnot. Zdá se, že vysoká inflace je nyní hlavním rizikem pro makroekonomickou stabilitu. Pozitivním znamením bylo snížení nezaměstnanosti, jež však stále zůstává vysoká na téměř 10 %. I přes hospodářský růst a prodej (polo-)státních podniků se deficit veřejných financí snížil jen nepatrně (7,7 % v rozpočtovém roce 200 v porovnání s 9,2 % v rozpočtovém roce 2006). Hrubé veřejné zadlužení je nadále vysoké, téměř 90 % HDP. Pokračují reformy ve finančním sektoru. Zdravá fiskální politika v kombinaci s cenovou stabilitou bude mít kladný vliv na tvorbu pracovních míst. Hospodářství Libanonu se vzpamatovává z konfliktu s Izraelem, ke kterému došlo roce 2006 a ze související politické patové situace a opakujících se výbuchů násilí. Reálný růst HDP v roce 2007 se odhaduje na 4 %, což je mnohem lepší výsledek, než se původně očekávalo. Inflace se snížila i přes depreciaci amerického dolaru, na nějž je libanonská libra vázána. Odhaduje se, že deficit běžného účtu vzrostl na 10,7 % HDP, což odráží potřeby rekonstrukce. Deficit je však z velké části financován oficiálním přílivem kapitálu a přílivem přímých zahraničních investic. Deficit státního rozpočtu se snížil, neboť příjmy byly vyšší, než se očekávalo. Poměr veřejného zadlužení k HDP se mírně snížil (na 171 % na konci roku 2007), je však stále velmi vysoký. Vláda nadále usiluje o citlivou rovnováhu mezi obnovou a sociálními potřebami a problémy vyplývajícími z velkého převisu veřejného zadlužení. Rozpočtová politika je zaměřena na snížení primárního deficitu a současně činí výdaje na rekonstrukci a dávky na pomoc obyvatelstvu. Dohoda Libanonu s MMF o financování, která byla uzavřena v dubnu 2007 v rámci programu fondu pro pomoc při mimořádných událostech po konfliktu, byla úspěšně dokončena na začátku roku 2008. Hospodářský růst Sýrie se snížil na 3,9 % v roce 2007 z 4,4 % v roce 2006, zejména v důsledku snižující se produkce ropy a nepříznivého počasí, jež ovlivnilo úrodu obilí. Očekává se, že tyto negativní trendy budou v budoucnosti vyrovnány trvalým růstem sektoru služeb, jež plyne ze stabilního růstu turistiky a poptávky po zboží a službách, jež je částečně také důsledkem přítomnosti velké skupiny uprchlíků z Iráku. Očekávané zlepšení zemědělství rovněž podpoří hospodářský růst. Inflace rostla v roce 2007 průměrným tempem 5,5 %, zejména v důsledku přítomnosti iráckých uprchlíků, ale rovněž v důsledku poptávky po potravinách způsobených turistickým ruchem a vyšších cen potravin a ropy. Snížení produkce ropy a prudce rostoucí náklady na dotace měly za následek deficit státního rozpočtu ve výši 5,0 % HDP v roce 2007. I přes vyšší příjmy ze sektoru telekomunikací a mírného zlepšení daňových výnosů se očekává, že se stav rozpočtu v roce 2008 zhorší, neboť nebylo rozhodnuto o zrušení dotací a zavedení DPH bylo odloženo na rok 2009. Veřejné zadlužení následně vzrostlo na 37,8 % HDP v roce 2007 a očekává se, že v roce 2008 dosáhne 41 % HDP. Špatná platební morálka Sýrie, rozpočtová rizika a snižující se produkce ropy, jakož i pomalé tempo hospodářských reforem a riziko mezinárodních sankcí poškozují úvěruschopnost této země. Země Jižní Ameriky Tempo hospodářského růstu Brazílie dosáhlo v roce 2007 5,4 % HDP, a to díky rostoucím cenám komodit a mimořádně příznivým globálním ekonomickým podmínkám. Hospodářský růst byl tažen primárně domácí poptávkou, přičemž tvorba kapitálu dosáhla dvouciferného růstu (+13,4 %). Soukromá spotřeba také silně rostla, a to tempem 6,5 %. V důsledku silné domácí poptávky se snížil přebytek běžného účtu z 1,3 % HDP v roce 2006 na 0,3 % v uplynulém roce. Platební bilance dosáhla přebytku 87,5 miliard USD, a to v důsledku vysokého přílivu jak přímých, tak i portfoliových investic. Poté, co Brazílie v roce 2006 splatila MMF a Pařížskému klubu věřitelů všechny neuhrazené dluhy, se poměry zahraničního zadlužení Brazílie výrazně snížily. Tato země také nashromáždila devizové rezervy ve výši 180 miliard USD, což představuje 14 % HDP. Všechny tyto faktory přispěly k tomu, že Brazílie je výrazně méně citlivá na externí hospodářské turbulence než v minulosti. Hospodářství Argentiny v důsledku velkých domácích investic a spotřeby v roce 2007 nadále silně rostlo, přičemž HDP se zvýšil o 8,7 %. V důsledku silné konečné poptávky se dovozy meziročně zvýšily o 19,5 % ve srovnání s růstem vývozů o 7,5 %. Argentinské měnové rezervy vzrostly na 46,9 miliard USD, neboť příliv PZI setrval na úrovni téměř 2 ½ % HDP a celkové zahraniční zadlužení se snížilo z 51,5 % HDP v roce 2006 na 45,2 % HDP v roce minulém. Stav veřejných financí se v roce 2007 přesto o něco zhoršil, neboť vládní spotřeba rostla v roce prezidentských voleb dvouciferným tempem. Očekává se, že se argentinský růst v tomto roce sníží na cca. 6 % HDP, neboť vládní spotřeba se pravděpodobně vrátí do normálního stavu. Tyto pozitivní vývoje jsou zastíněny negativním vývojem inflace, jenž je částečně zapříčiněn silnou domácí poptávkou a politikou udržování relativně podhodnoceného pesa. Argentina je vůči EIB stále v prodlení, přičemž neuhradila sankční úroky (1,7 milionů USD), které plynou z minulého prodlení s platbou za regionální projekt silniční dopravy. Také stále ještě nenormalizovala svoje vztahy s Pařížským klubem věřitelů. Jižní Afrika V Jižní Africe dosáhl v roce 2007 reálný růst HDP 5,1 %, k čemuž do značné míry přispělo stavebnictví a finanční sektor. Objemy vývozu na konci roku 2007 silně vzrostly, zejména u produktů těžebního průmyslu, u nichž došlo v období vysokých cen ke snížení skladových zásob. Reálné dovozy setrvaly na vysoké úrovni, přičemž průměrné dovozní ceny částečně vzrostly, což odráželo např. vyšší cenu ropy. Deficit běžného účtu se v roce 2007 dále zvýšil na 7,3 % HDP. Čistý příliv kapitálu byl dostatečný pro další zvýšení měnových rezerv v poměru k dovozům (13,5 týdne). Nominální směnný kurz randu se během roku 2007 snížil o 3,5 %, přičemž během prvních dvou měsíců roku 2008 se snížil o 13,5 %, neboť výhledy na růst vývozů se zhoršily v důsledku nedostatku elektrické energie. V důsledku rostoucích mezinárodních cen energie a potravin se inflační výhledy dále zhoršily a růst ISC dosáhl v únoru 2008 9,4 % p.a. Očekává se, že inflace dosáhne v první polovině roku 2008 svého vrcholu. Prohlubující se deficit běžného účtu a závislost na přílivu portfoliových investic zvýšila citlivost vůči externím šokům. Avšak pevné základy této ekonomiky by měly omezit negativní dopady těchto šoků na hospodářství. Vnitřní tlaky mohou vyplynout z nedostatku energie, vysoké nezaměstnanosti, vysoké nerovnosti, velkého rozšíření HIV/AIDS a vysoké kriminality. [1] KOM(2008)2 a SEK(2008)18 tvoří předchozí zprávu o zárukách krytých rozpočtem ke dni 30. června 2007. [2] SEK(2008)[…]. [3] Údaje o mandátech EIB uvádí tabulka A1 v příloze a údaje o právním základě jsou uvedeny v tabulce A4 v příloze. [4] Poslední zpráva o činnosti fondu viz KOM(2006)695 „Souhrnná zpráva o činnosti Záručního fondu“ a k ní přiložený pracovní dokument útvarů Komise (SEK(2006)1460). [5] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy, Úř. věst. L 293, 12.11.1994, s. 1, ve znění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1149/1999 ze dne 25. května 1999, Úř. věst. L 139, 2.6.1999, s. 1, nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2273/2004 ze dne 22. prosince 2004, Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 28, a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 89/2007 ze dne 30. ledna 2007, Úř. věst. L 22, 31.1.2007, s. 1. [6] Rozhodnutí Rady 2006/1016/ES ze dne 19. prosince 2006, Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 95. [7] C/2007/3592. [8] Rozhodnutí Komise 2007/860/ES ze dne 10. prosince 2007, Úř. věst. L337, 21.12.2007, s.111. [9] Obecný mandát byl přijat v rámci finančního výhledu 2000–2006, viz rozhodnutí Rady 2000/24/ES ze dne 22. prosince 1999, Úř. věst. L 9, 13.1.2000, s. 24, v platném znění (dále jen „předchozí všeobecný mandát“) [10] Pro účely tohoto výpočtu se předpokládá, že nesplácené půjčky nejsou zrychlovány, tzn. jsou uvažovány pouze splatné částky (viz rovněž oddíl 1 přílohy). [11] Nyní Srbská republika a Republika Černá hora. [12] Viz oddíl 1.3 přílohy. [13] Viz článek 1.06 revidované a pozměněné dohody o záruce podepsané mezi ES a EIB dne 30. srpna / 2. září 2005. [14] Tato maximální částka je rozdělena na absolutní nejvyšší částku o výši 25 800 milionů EUR a na doplňkový mandát ve výši 2 000 milionů EUR, o němž rozhodne Rada. [15] Viz článek 12 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, ve znění pozdějších předpisů, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství. [16] Více podrobností viz oddíl 1.4.3 přílohy. [17] Včetně narostlých úroků. [18] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 89/2007 ze dne 30. ledna 2007, Úř. věst. L 22, 31.1.2007, s. 1. [19] Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 102.