Během krize dodávek plynu mezi Ruskem a Ukrajinou v roce 2009 byla většina členských států střední a východní Evropy odříznuta od zásobování a ne všechny poptávky po dovozu mohly být pokryty. Nebylo to tím, že by plyn v Evropě scházel. Důvodem byla skutečnost, že stávající infrastruktura postrádala technické vybavení a kapacity pro obracení toků plynu ze západu na východ. Z programu EEPR byla poskytnuta podpora na řešení tohoto nedostatku a zpětné toky jsou už ve střední a východní Evropě možné.

K dnešnímu dni se předpokládá, že většina z osmi probíhajících projektů by měla být dokončena během roků 2015 a 2016, pouze u dvou projektů se očekává pokračování až do roků 2018 a 2019.

K dnešnímu dni bylo dokončeno 31 z 44 infrastrukturních projektů (oproti 27 na počátku roku 2014). Realizace osmi projektů postupuje a jeden projekt byl pozastaven. U čtyř projektů (Nabucco, Galsi, Poseidon a projekt zpětného toku v Rumunsku) byla v září 2014 ukončena finanční podpora. V odvětví elektroenergetiky bylo dokončeno devět projektů. Zbývající čtyři projekty zdárně pokračují, přičemž některé z nich by měly být dokončeny v průběhu letošního roku nebo nejpozději do roku 2016. V odvětví plynárenství bylo dokončeno 22 projektů, realizace pěti projektů postupuje podle plánu, jeden projekt je v současné době pozastaven a čtyři projekty byly ukončeny. Dokončeny jsou všechny projekty zpětného toku plynu a propojovací projekty ve střední a východní Evropě, s výjimkou projektu zpětného toku v Rumunsku, který Komise v září 2014 ukončila.

rozsáhlé testování, výroba a využití inovativních turbín a základových konstrukcí na moři (šest projektů) a

rozvoj modulových řešení pro integraci velkého množství přenášené větrné energie do elektrizační soustavy (tři projekty).

Tři z těchto devíti projektů byly dokončeny a dva byly předčasně ukončeny. Na projekty byla vyplacena částka 237 603 431 EUR.

2.2 Dosavadní pokrok podle odvětví

2.2.1 Pokrok, pokud jde o inovativní turbíny a konstrukce na moři

U projektu Nordsee Ost došlo k určitým zpožděním z důvodu nepříznivých povětrnostních podmínek v letech 2014/15 a také kvůli technickým problémům s připojením k síti a s větrnými turbínami. Projekt byl prodloužen až do konce roku 2015.

Realizace projektu Aberdeen Offshore Wind Farm and Wind Deployment Centre se stále potýká se značnými obtížemi. Projekt větrného parku u Aberdeenu byl zpožděn kvůli problémům při získávání námořního i pevninského povolení (povolení byla právně napadnuta). Konečné rozhodnutí o investici nelze podle nejlepších odhadů očekávat dříve než ve čtvrtém čtvrtletí roku 2016 (uvedení do provozu v roce 2019). Pro projekt Global Tech I se nepodařilo najít spoluinvestora. Komise proto v dubnu 2015 potvrdila ukončení projektu se zpětnou platností od 1. ledna 2014.

2.2.2 Pokrok, pokud jde o integraci větrné energie do elektrizační soustavy

Dokončen byl projekt HVDC Hub. Realizace dvou zbývajících projektů (Kriegers Flak a Cobra Cable) po několika letech technologických a cenových potíží pokračuje.

V případě projektu Kriegers Flak je nový návrh, jejž společnosti předložily, slučitelný s programem EEPR. Partneři projektu učinili k nové technické koncepci konečné rozhodnutí o investici podpisem aktualizované dohody o spolupráci v lednu 2015. Propojovací vedení na moři by mělo být uvedeno do provozu do konce roku 2018.

U projektu Cobra Cable byla pozměněna grantová dohoda a akce byla prodloužena do prosince roku 2017. Byla vypsána zakázka na měniče a kabel, která by měla být zadána v listopadu 2015. Pokud budou vyřízena veškerá příslušná povolení týkající se trasy a pokud se smlouvy na dodávky kabelu a měníren vejdou do rozpočtu 621 milionů EUR, bude konečné rozhodnutí o investici přijato ve druhém čtvrtletí roku 2016. Za předpokladu splnění těchto podmínek by měl být kabel uveden do provozu o dva roky později.

3. Zachycování a ukládání CO2

Podprogram EEPR pro zachycování a ukládání CO2 obnášel šest projektů a podporu ve výši 1 miliardy EUR. Cílem bylo demonstrování úplného procesu zachycování, přepravy a ukládání CO2.

Dokončen byl jeden projekt, díky němuž vznikla fungující pilotní zařízení pro zachycování, přepravu a ukládání CO2. Tři projekty byly předčasně ukončeny a dva projekty dosud probíhají. Na tyto projekty bylo vyplaceno 426 982 066 EUR.

Pokrok, pokud jde o projekty zachycování a ukládání CO2

Zbývající dva projekty (ROAD v Nizozemsku a Don Valley ve Spojeném království) se i nadále potýkají se značnými obtížemi při získávání nezbytných finančních prostředků na výstavbu i provoz.

Projekt Don Valley zdárně pokračuje, co se týče budování infrastruktury pro přepravu a ukládání CO2. Tu by využíval i projekt White Rose spolufinancovaný nástrojem NER300 a další možné projekty zachycování a ukládání CO2 v oblasti Humber. Na druhé straně budoucnost elektrárny se systémem zachycování a ukládání CO2 zcela závisí na získání provozní podpory z britského režimu rozdílových smluv (Contract for Difference). V srpnu 2014 zveřejnila vláda Spojeného království politický dokument, který nastiňuje, jak v oblasti zachycování a ukládání CO2 hodlá postupovat. Mezi zamýšlenými opatřeními figuruje i rozvoj režimu rozdílových smluv, který by byl vhodný pro projekty jako Don Valley. Komise bude s partnery projektu i s britskou vládou i nadále jednat o harmonogramu projektu a o vyhlídkách na dosažení příznivého konečného rozhodnutí o investici. Projedná též změnu grantové dohody, tak aby byl zohledněn opožděný rozvoj režimu rozdílových smluv a také plánovaná nová technologie zachycování CO2 navržená poté, co v prosinci 2014 převzal koordinátora projektu nový investor.

U projektu ROAD způsobila nízká cena CO2 mezeru ve financování oproti počátečním výpočtům. Evropská komise se velmi intenzivně snažila přivést dotčené členské státy, dotčené průmyslové partnery a Norsko ke spolupráci, aby bylo nalezeno řešení. Výsledkem bylo, že projekt zkoumal alternativní způsob ukládání, který se mezitím stal dostupným a který by díky větší blízkosti k pobřeží výrazně snížil náklady na přepravu a ukládání CO2. Komise rovněž obdržela konkrétní vyjádření zájmu o to, aby byl v rámci programu Horizont 2020 zřízen společný fond ERA-NET, z něhož by byl podporován provoz. Tento fond by také umožnil plně využívat propagační potenciál projektu, jenž by v Evropě jako první demonstroval použití technologie zachycování a ukládání CO2 ve fázi po spalování v uhelné elektrárně komerčního měřítka. Tímto způsobem by byla rovněž úspěšně demonstrována technologie, kterou by bylo možné dovybavit stávající uhelné elektrárny.

III. EVROPSKÝ FOND PRO ENERGETICKOU ÚČINNOST

V prosinci 2010 byla z Evropského energetického programu pro hospodářské oživení (EEPR) přidělena částka 146,3 milionu EUR na finanční nástroj pro projekty v oblasti udržitelné energetiky. Prostředky ve výši 125 milionů EUR byly použity jako příspěvek EU do Evropského fondu pro energetickou účinnost (EEEF), který byl vytvořen v červenci roku 2011 a jehož objem prozatím dosáhl celkové sumy 265 milionů EUR . Uvedené prostředky byly doplněny o grantový nástroj technické pomoci s rozpočtem 20 milionů EUR a s částkou 1,3 milionu EUR na činnosti ke zvýšení informovanosti.