EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 23.7.2015 COM(2015) 379 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A ÚČETNÍMU DVORU ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU ZA ROK 2014



Roční účetní závěrka

Evropského rozvojového fondu za rok 2014 OBSAH OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF FINANČNÍ VÝKAZY A PŘÍLOHY – PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ FINANČNÍ VÝKAZY ERF PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ FINANČNÍ VÝKAZY A PŘÍLOHY – FONDY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU INVESTIČNÍ BANKOU

OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY Roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu za rok 2014 byla sestavena v souladu s hlavou IX finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům. Potvrzuji svou odpovědnost za to, že roční účetní závěrka Evropského rozvojového fondu byla sestavena a předložena v souladu s článkem 20 finančního nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond. Schvalující osoba a EIB předložily všechny údaje potřebné pro sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o aktivech a pasivech Evropského rozvojového fondu a o plnění rozpočtu, a zároveň zaručily spolehlivost těchto údajů. Tímto potvrzuji, že na základě těchto údajů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke schválení účetní závěrky za potřebné, jsem nabyl přiměřené jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech významných aspektech věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského rozvojového fondu. [podpis] Manfred Kraff účetní 13. července 2015



SPRÁVA A ÚČTOVÁNÍ ZDROJŮ ERF 1.SOUVISLOSTI Evropská unie (EU) spolupracuje v oblasti rozvoje s mnoha rozvojovými zeměmi. Hlavním cílem je podpora hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje, a především omezení a odstranění chudoby v dlouhodobém horizontu prostřednictvím rozvojové a technické pomoci poskytované příslušným zemím. Za tímto účelem EU spolu s partnerskými zeměmi vypracovává strategie pro spolupráci a k jejich provedení uvolňuje finanční prostředky. Tyto prostředky, které EU přiděluje na rozvojovou spolupráci, pocházejí ze tří zdrojů: –rozpočtu EU, –Evropského rozvojového fondu, –Evropské investiční banky. Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem k poskytování pomoci EU určené na rozvojovou spolupráci ve státech Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) a v zámořských zemích a územích (ZZÚ).

ERF není financován z rozpočtu EU. Je zřízen na základě vnitřní dohody mezi zástupci členských států zasedajícími v Radě a spravován zvláštním výborem. Evropská komise (dále jen „Komise“) odpovídá za finanční plnění operací prováděných se zdroji ERF. Evropská investiční banka (EIB) spravuje investiční facilitu. V období 2014 až 2020 bude geografická pomoc poskytovaná státům AKT a ZZÚ i nadále financována hlavně prostřednictvím ERF. Každý ERF se obvykle uzavírá na dobu kolem pěti let. Každý ERF se řídí vlastním finančním nařízením, jež ukládá povinnost sestavit pro každý jednotlivý ERF finanční výkazy. Finanční výkazy se proto sestavují pro každý ERF samostatně, pokud jde o tu jeho část, kterou spravuje Komise. Tyto finanční výkazy se také předkládají v souhrnné podobě, která poskytuje celkový pohled na finanční stav zdrojů, za něž Komise odpovídá. Vnitřní dohodu zřizující 11. ERF podepsaly zúčastněné členské státy na zasedání Rady v červnu 2013. V platnost vstoupila dnem 1. března 2015. V zájmu kontinuity mezi končícím 10. ERF a 11. ERF, který měl vstoupit v platnost, navrhla Komise přechodná opatření známá jako „překlenovací nástroj“. Překlenovací nástroj je vykázán v rámci 11. ERF. Zároveň bylo finanční nařízení pro 10. ERF změněno a přijato nové finanční nařízení pro přechodné období. Obě vstoupily v platnost dnem 30. května 2014. Dne 2. března 2015 Rada přijala finanční nařízení pro 11. ERF a prováděcí pravidla. Oba předpisy vstoupily v platnost dnem 6. března 2015. V rámci dohody o partnerství AKT-EU byla zřízena investiční facilita. Tuto investiční facilitu spravuje EIB a používá se na podporu rozvoje soukromého sektoru ve státech AKT, přičemž jsou z ní financovány v zásadě (nikoli však výlučně) soukromé investice. Facilita je navržena jako obnovitelný fond, aby splátky úvěrů mohly být opětovně investovány do dalších operací; sama se tedy obnovuje a je finančně nezávislá. Vzhledem k tomu, že investiční facilita není spravována Komisí, není konsolidována v první části roční účetní závěrky obsahující finanční výkazy ERF a související zprávu o finančním plnění. Finanční výkazy investiční facility jsou uvedeny ve zvláštní části roční účetní závěrky (část II), čímž je podán úplný obraz o rozvojové pomoci z ERF. 2.JAK JE ERF FINANCOVÁN? Evropská rada schválila dne 2. prosince 2013 víceletý finanční rámec na období 2014–2020. V této souvislosti bylo rozhodnuto, že zeměpisná spolupráce se státy AKT nebude začleněna do rozpočtu EU (rozpočtována), ale že bude nadále financována prostřednictvím existujícího mezivládního ERF. Rozpočet EU je sestavován vždy na rok a podle zásady ročního rozpočtu jsou příjmy a výdaje plánovány a schvalovány na dobu jednoho roku. ERF funguje na rozdíl od rozpočtu EU na víceletém základě. Každý ERF stanoví celkové prostředky k provádění rozvojové spolupráce obvykle na dobu pěti let. Vzhledem k tomu, že zdroje jsou přidělovány na více let, mohou být přidělené prostředky využity během celé doby fungování ERF. Absence ročního základu rozpočtu je zřejmá z rozpočtového výkaznictví, v němž je plnění rozpočtu ERF posuzováno vzhledem k celkovým prostředkům. Zdroji ERF jsou ad hoc příspěvky od členských států EU. Přibližně jednou za pět let se na mezivládní úrovni sejdou zástupci členských států, aby rozhodli o celkové částce, která bude fondu přidělena, a zkontrolovali jeho čerpání. Fond následně spravuje Komise v souladu s politikou Unie v oblasti rozvojové spolupráce. Jelikož členské státy mají souběžně s unijní politikou i své vlastní politiky rozvojové pomoci, musí své politiky s EU koordinovat, aby byla zajištěna jejich komplementarita. Kromě výše uvedených příspěvků mohou členské státy také uzavřít ujednání o spolufinancování nebo poskytnout ERF dobrovolný finanční příspěvek. 3.ROČNÍ VÝKAZY 3.1.Roční účetní závěrka Za sestavení roční účetní závěrky odpovídá účetní, který také zajišťuje, že závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace ERF. Roční účetní závěrka má tyto části: Část I: Prostředky spravované Komisí I)Finanční výkazy ERF II)Zpráva o finančním plnění ERF Část II: Prostředky spravované EIB I)Finanční výkazy investiční facility Kromě toho, jelikož je rok 2014 prvním rokem, kdy byl v rámci ERF vytvořen svěřenský fond (viz bod 3.2 níže), je jeho účetní závěrka, spolu s konsolidovanou účetní závěrkou (ERF a svěřenského fondu) uvedena níže.

Komise roční účetní závěrku do 31. července následujícího roku přijme a předloží ji Radě a Parlamentu k udělení absolutoria. 3.2.Svěřenský fond Bêkou Komise je v souladu s čl. 187 odst. 1 finančního nařízení platného pro souhrnný rozpočet Unie („finanční nařízení EU“) a článku 42 finančního nařízení platného pro přechodné období oprávněna zřizovat na základě smluv s dalšími dárci svěřenské fondy Unie určené pro vnější činnost. Fondy lze zřizovat v případě mimořádných událostí, po jejich odeznění či na tematicky zaměřenou činnost. V souladu s čl. 187 odst. 6 finančního nařízení EU je účetním svěřenského fondu Unie účetní Komise. Bêkou, první svěřenský fond sdružující více dárců, zřídila Evropská unie dne 15. července 2014 společně s Německem, Francií a Nizozemskem s cílem podpořit stabilizaci a rekonstrukci Středoafrické republiky. Maximální doba fungování fondu byla stanovena na 60 měsíců. Jelikož byl fond zřízen v rámci ERF, jeho roční účetní závěrka je zahrnuta do konsolidované účetní závěrky ERF. 4.AUDIT A ABSOLUTORIUM 4.1.Audit Roční účetní závěrka ERF a hospodaření se zdroji kontroluje externí auditor, Evropský účetní dvůr (EÚD), který pro Evropský parlament a Radu vypracovává výroční zprávu. 4.2.Absolutorium Závěrečnou kontrolou je absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v daném rozpočtovém roce. Orgánem příslušným pro udělení absolutoria ERF je Evropský parlament. To znamená, že po auditu a finalizaci roční účetní závěrky je úkolem Rady, aby vydala doporučení, a Parlamentu, aby rozhodl, zda udělí Komisi absolutorium za finanční plnění zdrojů ERF v předcházejícím rozpočtovém roce. Toto rozhodnutí vychází z posouzení účetní závěrky a výroční zprávy EÚD (včetně prohlášení o věrohodnosti) a odpovědí Komise a rovněž z následných otázek a dalších žádostí o informace předložených Komisi. EVROPSKÝ ROZVOJOVÝ FOND ROZPOČTOVÝ ROK 2014 FINANČNÍ VÝKAZY A PŘÍLOHY – PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ

Vzhledem k zaokrouhlování částek na miliony eur se může stát, že součty některých finančních údajů v níže uvedených tabulkách nemusí přesně odpovídat. OBSAH FINANČNÍ VÝKAZY A PŘÍLOHY – PROSTŘEDKY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU KOMISÍ FINANČNÍ VÝKAZY ERF ROZVAHA ERF VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF ROZVAHA VYPRACOVANÁ ERF VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI VYPRACOVANÝ ERF VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV VYPRACOVANÝ ERF PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU BÊKOU ROZVAHA SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU

VÝKAZ FINANČNÍ VÝKONNOSTI SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU KONSOLIDOVANÁ ROZVAHA KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ

FINANČNÍ VÝKAZY ERF Vzhledem k zaokrouhlování částek na miliony eur se může stát, že součty některých finančních údajů v tabulkách nemusí přesně odpovídat.

ROZVAHA ERF v milionech EUR Bod 31.12.2014 31.12.2013 DLOUHODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.1 472 424 Příspěvky do svěřenského fondu 2.2 39 – 511 424 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.3 1 403 1 286 Pohledávky 2.4 84 84 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.6 391 759 1 878 2 128 AKTIVA CELKEM 2 389 2 553 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 (34) (25) (34) (25) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.8 (1 423) (1 214) (1 423) (1 214) ZÁVAZKY CELKEM (1 457) (1 239) ČISTÁ AKTIVA 932 1 313 REZERVNÍ A JINÉ FONDY Splacený kapitál - aktivní ERF 2.9 35 673 32 529 Splacený kapitál převedený z uzavřených ERF 2.10 2 252 2 252 Výsledek hospodaření převedený z minulých let (33 468) (30 396) Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok (3 526) (3 072) ČISTÁ AKTIVA 932 1 313 VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI ERF v milionech EUR Bod 2014 2013 PROVOZNÍ VÝNOSY 3.2 132 123 PROVOZNÍ NÁKLADY Provozní náklady 3.3 (3 650) (3 027) Správní náklady 3.4 (22) (167) (3 671) (3 194) ZISK/(ZTRÁTA) Z PROVOZNÍ ČINNOSTI (3 539) (3 072) Výnosy z finančních operací 3.5 13 0 Poplatky za finanční služby (0) 0 ZISK/(ZTRÁTA) Z FINANČNÍCH OPERACÍ 13 0 VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA DANÝ ROZPOČTOVÝ ROK (3 526) (3 072)

VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ ERF v milionech EUR Bod 2014 2013 Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok (3 526) (3 072) PROVOZNÍ ČINNOST Řádné příspěvky členských států 3 068 2 961 Příspěvky na spolufinancování 66 18 (Zrušení) ztráty ze znehodnocení pohledávek 14 (2) (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování (47) 14 (Zvýšení)/snížení příspěvků do svěřenského fondu (39) – (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování (117) 48 (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek* (22) (7) Zvýšení/(snížení) dlouhodobých závazků 9 (15) Zvýšení/(snížení) krátkodobých závazků** 227 123 ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY (368) 69 Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů (368) 69 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku 2.5 759 690 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku 2.5 391 759 * Krátkodobé pohledávky s výjimkou pohledávek z titulu řádných příspěvků a spolufinancování. ** Krátkodobé závazky s výjimkou závazků z titulu řádných příspěvků a spolufinancování. VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV ERF v milionech EUR Kapitál – aktivní ERF (A) Nesplacený kapitál – aktivní ERF (B) Splacený kapitál – aktivní ERF (C) = (A)-(B) Kumulované rezervní fondy (D) Splacený kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E) ZŮSTATEK K 31. 12. 2012 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435 Navýšení kapitálu – řádné příspěvky – (2 950) 2 950 – – 2 950 Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok – – – (3 072) – (3 072) ZŮSTATEK K 31. 12. 2013 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Navýšení kapitálu – řádné příspěvky – (3 144) 3 144 – – 3 144 Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok – – – (3 526) – (3 526) ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

ROZVAHA VYPRACOVANÁ ERF v milionech EUR 31.12.2014 31.12.2013 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF DLOUHODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.1 – 17 411 44 – 90 334 – Příspěvky do svěřenského fondu 2.2 – – – 39 – 17 411 83 – 90 334 – KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 2.3 5 142 1 178 77 5 259 1 021 – Pohledávky 2.4 3 66 15 0 2 58 24 – Spojovací účty 2.5 216 810 – 607 290 1 323 – – Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 2.6 – – – 391 – – 759 – 224 1 018 1 193 1 076 297 1 640 1 804 – AKTIVA CELKEM 224 1 035 1 604 1 159 297 1 730 2 138 – DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.7 – – (34) – – – (25) – – – (34) – – – (25) – KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 2.8 (10) (175) (1 195) (43) (28) (263) (923) – Spojovací účty 2.5 – – (1 633) – – – (1 613) – (10) (175) (2 828) (43) (28) (263) (2 536) – ZÁVAZKY CELKEM (10) (175) (2 862) (43) (28) (263) (2 561) – ČISTÁ AKTIVA 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – REZERVNÍ A JINÉ FONDY Splacený kapitál – aktivní ERF 2.9 12 840 11 699 11 134 – 12 840 11 699 7 990 – Splacený kapitál převedený z uzavřených ERF 2.10 627 1 625 – – 627 1 625 – – Převody splaceného kapitálu mezi aktivními ERF 2.11 (3 147) 1 758 (209) 1 597 (3 083) 2 130 952 Výsledky hospodaření převedené z minulých let (10 114) (13 988) (9 356) (10) (10 125) (13 658) (6 614) – Výsledek hospodaření za rozpočtový rok 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – ČISTÁ AKTIVA 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI VYPRACOVANÝ ERF v milionech EUR 2014 2013 Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF PROVOZNÍ VÝNOSY 3.2 9 43 79 1 64 34 25 – PROVOZNÍ NÁKLADY Provozní náklady 3.3 (1) (293) (2 881) (475) (53) (362) (2 612) – Správní náklady 3.4 – 0 (22) – – (0) (167) – (1) (293) (2 903) (475) (53) (362) (2 779) – ZISK/(ZTRÁTA) Z PROVOZNÍ ČINNOSTI 8 (249) (2 824) (474) 11 (328) (2 754) – Výnosy z finančních operací 3.5 0 15 (3) 2 (0) (3) 3 – Poplatky za finanční služby – – (0) – – – 0 – ZISK/(ZTRÁTA) Z FINANČNÍCH OPERACÍ 0 15 (4) 2 (0) (3) 3 – VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA ROZPOČTOVÝ ROK 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV VYPRACOVANÝ ERF v milionech EUR 8. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nesplacený kapitál – aktivní ERF (B) Splacený kapitál – aktivní ERF (C) = (A)-(B) Kumulované rezervní fondy (D) Splacený kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody splaceného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2012 12 840 – 12 840 (10 125) 627 (2 980) 361 Navýšení kapitálu – řádné příspěvky – – – – Převod do/z 10. ERF – (102) (102) Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – 10 10 ZŮSTATEK K 31. 12. 2013 12 840 – 12 840 (10 114) 627 (3 083) 270 Navýšení kapitálu – řádné příspěvky – – – – Převod do/z 10. ERF – – (64) (64) Převod do/z 11. ERF – – – – Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – 8 8 ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 12 840 – 12 840 (10 107) 627 (3 147) 214 v milionech EUR 9. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nesplacený kapitál – aktivní ERF (B) Splacený kapitál – aktivní ERF (C) = (A)-(B) Kumulované rezervní fondy (D) Splacený kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody splaceného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2012 11 699 – 11 699 (13 657) 1 625 2 501 2 168 Navýšení kapitálu – řádné příspěvky – – – – Převody do/z 10. ERF – (371) (371) Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – (331) (331) ZŮSTATEK K 31. 12. 2013 11 699 – 11 699 (13 988) 1 625 2 130 1 467 Navýšení kapitálu – řádné příspěvky – – – – Převody do/z 10. ERF – (372) (372) Převody do/z 11. ERF – – Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – (235) (235) ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 11 699 – 11 699 (14 223) 1 625 1 758 860 v milionech EUR 10. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nesplacený kapitál – aktivní ERF (B) Splacený kapitál – aktivní ERF (C) = (A)-(B) Kumulované rezervní fondy (D) Splacený kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody splaceného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2012 21 152 16 112 5 040 (6 614) – 479 (1 095) Navýšení kapitálu – řádné příspěvky – (2 950) 2 950 2 950 Převody do/z osmého a devátého ERF – 473 473 Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – (2 751) (2 751) ZŮSTATEK K 31. 12. 2013 21 152 13 162 7 990 (9 365) – 952 (423) Navýšení kapitálu – řádné příspěvky – (3 144) 3 144 3 144 Převody do/z osmého a devátého ERF – (936) (936) Převody do/z 11. ERF – (225) (225) Převod výsledků hospodaření z minulých let – pokladny – z 10. do 11. ERF 10 10 Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – (2 828) (2 828) ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 21 152 10 018 11 134 (12 183) – (209) (1 258) v milionech EUR 11. ERF Kapitál – aktivní ERF (A) Nesplacený kapitál – aktivní ERF (B) Splacený kapitál – aktivní ERF (C) = (A)-(B) Kumulované rezervní fondy (D) Splacený kapitál převedený z uzavřených ERF (E) Převody splaceného kapitálu mezi aktivními ERF (F) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E)+(F) ZŮSTATEK K 31. 12. 2012 – – – – – – Navýšení kapitálu – řádné příspěvky – – – – Převody do/z osmého, devátého a 10. ERF – – – Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – – – ZŮSTATEK K 31. 12. 2013 – – – – – – Navýšení kapitálu – řádné příspěvky – – – – Převody do/z osmého, devátého a 10. ERF – 1 597 1 597 Převod výsledků hospodaření z minulých let – pokladny – z 10. do 11. ERF (10) (10) Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – (472) (472) ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 – – – (482) 1 597 1 116

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM ERF 1.VÝZNAMNÉ ÚČETNÍ ZÁSADY Účetní zásady ERF jsou stejné jako účetní zásady, jimiž se řídí Evropská unie. Jsou popsány v bodě přílohy 1 konsolidované účetní závěrky EU. Nejdůležitější zásady jsou shrnuty níže. 1.1.PRÁVNÍ ZÁKLAD A ÚČETNÍ PRAVIDLA

V souladu s článkem 46 finančního nařízení ERF se finanční výkazy ERF sestavují podle zásad akruálního účetnictví, které vychází z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (IPSAS). Účetní pravidla přijatá účetním Komise používají všechny orgány a subjekty EU, aby byla zajištěna jednotná pravidla vedení účetnictví, oceňování a prezentace účetních závěrek a aby se harmonizovalo sestavování finančních výkazů a konsolidace dle článku 152 finančního nařízení EU. Tato pravidla se s přihlédnutím ke specifičnosti jeho činností používají rovněž pro ERF. 1.2.ÚČETNÍ ZÁSADY Všeobecná kritéria (účetní zásady), která je třeba při sestavování finančních výkazů respektovat, jsou obsažena v účetním pravidle EU č. 2 (totožné se standardem IPSAS 1): věrné zobrazení, účetnictví na akruální bázi, předpoklad nepřetržitého trvání účetní jednotky, bilanční kontinuita, agregace, kompenzace a srovnatelnost informací. Kvalitativní znaky účetního výkaznictví jsou podle článku 144 finančního nařízení EU relevance, spolehlivost, srozumitelnost a srovnatelnost. 1.3.ZÁKLAD PRO SESTAVOVÁNÍ FINANČNÍCH VÝKAZŮ Měna a základ pro přepočet Roční účetní závěrka uvádí údaje v milionech eur, přičemž euro je funkční měnou EU a měnou finančních výkazů. Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakcí. Zůstatky cizoměnových peněžních aktiv a závazků ke konci roku jsou přepočítávány na eura za pomoci směnných kurzů platných dne 31. prosince. Směnné kurzy vůči euru Měna 31.12.2014 31.12.2013 Měna 31.12.2014 31.12.2013 BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 CZK 27,7350 27,4270 PLN 4,2732 4,1543 DKK 7,4453 7,4593 RON 4,4828 4,4710 GBP 0,7789 0,8337 SEK 9,3930 8,8591 HRK 7,6580 7,6265 CHF 1,2024 1,2276 HUF 315,5400 297,0400 JPY 145,2300 144,7200 LVL – 0,7028 USD 1,2140 1,3791 1.3.1.Používání odhadů V souladu s mezinárodními standardy IPSAS a obecně přijatými účetními zásadami zahrnují finanční výkazy nezbytně také částky založené na předpokladech a odhadech, které provedli vedoucí pracovníci na základě nejspolehlivějších dostupných informací. Mezi významné odhady patří mimo jiné výše závazků z titulu zaměstnaneckých požitků, výše rezerv, výše finančních rizik vyplývajících ze zásob a pohledávek, výše příjmů a výdajů příštích období, objem podmíněných aktiv a závazků a rozsah snížení hodnoty dlouhodobých nehmotných aktiv a pozemků, budov a zařízení. Skutečná hodnota se může od těchto odhadů lišit. Změny odhadů jsou zachyceny v období, v němž jsou zjištěny. 1.4.ROZVAHA 1.4.1.Dlouhodobá nehmotná aktiva Nabyté licence na programové vybavení se vykazují v historických cenách snížených o oprávky a ztráty ze snížení hodnoty. Tato aktiva se odepisují lineárně po dobu jejich předpokládané životnosti. Doba předpokládané životnosti dlouhodobých nehmotných aktiv závisí na jejich specifické ekonomické životnosti nebo právní životnosti určené dohodou. Interně vytvořená nehmotná aktiva jsou aktivována, když jsou splněna příslušná kritéria účetních zásad EU. Mezi aktivovatelné náklady patří všechny přímo připsatelné náklady nutné k tvorbě, produkci a přípravě aktiva k tomu, aby mohlo fungovat způsobem, který zamýšleli vedoucí pracovníci. Náklady spojené s výzkumem, neaktivovatelné náklady na rozvoj a náklady na údržbu se účtují jako náklady v době jejich vynaložení. 1.4.2.Pozemky, budovy a zařízení Všechny pozemky, budovy a zařízení se vykazují v historických cenách snížených o oprávky a ztráty ze snížení hodnoty. Historická cena zahrnuje náklady přímo související s pořízením nebo výstavbou daného majetku. Dodatečné náklady se zahrnují do účetní hodnoty daného majetku, případně se účtují jako samostatné aktivum, avšak pouze tehdy, je-li pravděpodobné, že budoucí ekonomický prospěch nebo využitelný potenciál, jež jsou spojeny s danou věcí, poplynou dané účetní jednotce a že lze spolehlivě zjistit cenu věci. Náklady na opravy a údržbu jsou zachycovány ve výkazu o finanční výkonnosti za účetní období, v němž vznikly. Pozemky a umělecká díla se neodepisují, jelikož se u nich předpokládá neomezená doba životnosti. Nedokončený majetek se neodepisuje, jelikož tato aktiva ještě nejsou k dispozici k využití. Odpisy ostatního majetku se vypočítávají lineární metodou, při níž jsou jeho náklady přiřazovány zůstatkové hodnotě a rozloženy po dobu předpokládané životnosti takto: Druh aktiva Sazba lineárního odpisu Budovy 4 % Zařízení, stroje a vybavení 10 % až 25 % Nábytek 10 % až 25 % Vybavení budov a staveb 10 % až 33 % Vozidla 25 % Počítačový hardware 25 % Jiná hmotná aktiva 10 % až 33 % Zisky a ztráty z vyřazení majetku se určují porovnáním výnosů snížených o náklady na prodej s účetní hodnotou vyřazeného majetku a vykazují se ve výkazu finanční výkonnosti. Pronájmy Pronájem hmotných aktiv, při němž účetní jednotka nese v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví, je klasifikován jako finanční leasing. Majetek pronajatý formou finančního leasingu je aktivován na počátku nájemního vztahu v reálné hodnotě tohoto majetku nebo v současné hodnotě minimálních leasingových splátek, podle toho, která z nich je nižší. Každá leasingová splátka se rozdělí na závazek a finanční poplatky, aby byla u nevyrovnaného finančního salda dosažena konstantní míra. Závazky z nájemního vztahu (bez poplatků za finanční služby) se vykazují jako závazky. Úroková složka finančních nákladů se vykazuje ve výkazu finanční výkonnosti po celé období pronájmu, aby byla u zbývajícího zůstatku za každé období dosažena konstantní periodická úroková míra. Majetek držený na základě finančního leasingu se odepisuje po dobu jeho životnosti nebo po dobu trvání leasingového vztahu, podle toho, které z těchto období je kratší.

Pronájmy, při nichž si pronajímatel ponechává značnou část rizik a výhod vyplývajících z vlastnictví, se klasifikují jako operativní leasing. Splátky operativního leasingu jsou zachycovány lineárně ve výkazu o finanční výkonnosti po celou dobu trvání leasingu. 1.4.3.Snížení hodnoty dlouhodobých nefinančních aktiv Aktiva s neomezenou životností nejsou odepisována a každoročně je u nich prováděn test snížení hodnoty. U odpisovaných aktiv je prováděn test snížení hodnoty, kdykoli události nebo změna podmínek signalizují, že účetní hodnotu zřejmě nebude možno realizovat. Ztráta ze snížení hodnoty se účtuje ve výši, o kterou účetní hodnota aktiva převyšuje jeho realizovatelnou hodnotu. Realizovatelná hodnota se rovná reálné hodnotě aktiva snížené o prodejní náklady nebo hodnotě z užívání, podle toho, která z částek je vyšší. Nejméně jednou ročně se posuzuje zůstatková hodnota a životnost nehmotných aktiv a pozemků, budov a zařízení, a případně jsou tvořeny opravné položky. Je-li účetní hodnota majetku vyšší než jeho odhadovaná realizovatelná hodnota, je k účetní hodnotě vytvořena opravná položka ve výši rozdílu mezi účetní a realizovatelnou hodnotou. Pokud pominou důvody pro snížení hodnoty účtované v předchozích letech, opravná položka z titulu snížení hodnoty se zruší. 1.4.4.Finanční aktiva Finanční aktiva jsou zařazena do těchto kategorií: finanční aktiva v reálné hodnotě vykazovaná do zisku nebo ztráty; poskytnuté úvěry a pohledávky; investice držené do splatnosti; realizovatelná finanční aktiva. Klasifikace finančních nástrojů se určí v okamžiku jejich prvotního zachycení a poté se posuzuje ke každému rozvahovému dni. I)Finanční aktiva v reálné hodnotě vykazovaná do zisku nebo ztráty Do této kategorie je finanční aktivum zařazeno, jestliže je nabyto v zásadě za účelem jeho prodeje v krátké době nebo pokud ho takto klasifikuje účetní jednotka. Do této kategorie jsou řazeny rovněž deriváty. Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá aktiva, jestliže se jejich realizace předpokládá do 12 měsíců od rozvahového dne. II)Poskytnuté úvěry a pohledávky Úvěry a pohledávky jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami, která nejsou kótována na žádném aktivním trhu. Vznikají, jestliže jednotka poskytuje peníze, zboží nebo služby přímo dlužníkovi bez úmyslu s touto pohledávkou obchodovat. Jsou součástí dlouhodobých aktiv, kromě úvěrů a pohledávek se splatností do 12 měsíců od rozvahového dne. III)Investice držené do splatnosti Investice držené do splatnosti jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami a s pevně určenou splatností, u nichž má jednotka pozitivní úmysl a schopnost držet je do splatnosti. V průběhu tohoto rozpočtového roku nedržela jednotka v této kategorii žádné investice. IV)Realizovatelná finanční aktiva Realizovatelná finanční aktiva jsou nederiváty, které jsou zařazeny do této kategorie nebo nejsou zařazeny do žádné jiné kategorie. Jsou klasifikovány buď jako krátkodobá, či dlouhodobá aktiva, v závislosti na tom, za jako dobu je účetní jednotka dle svých předpokladů prodá, což je zpravidla zbytková splatnost k rozvahovému dni. 1.4.5.Částky předběžného financování Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost. Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování. Počáteční hotovost nebo záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě buď použije k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí. Pokud příjemci nevznikly způsobilé výdaje, je povinen zálohu předběžného financování vrátit jednotce. Částka předběžného financování se sníží (na nulu nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů (zaúčtovaných jako náklady) a vrácených částek. Nevypořádané částky předběžného financování se na konci roku ocení ve výši původně vyplacených částek snížených o: vrácené částky, způsobilé částky zaúčtované jako náklad, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky. 1.4.6.Pohledávky a částky k inkasu Pohledávky a částky k inkasu jsou vykazovány v původní výši snížené o opravné položky. Opravná položka se vytvoří, existují-li objektivní důkazy, že jednotka nebude moci zinkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek pohledávky. Výše opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva a realizovatelnou hodnotou aktiva. Opravná položka se vykazuje ve výkazu finanční výkonnosti. 1.4.7.Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty

Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty jsou finanční nástroje a jsou klasifikovány jako realizovatelná finanční aktiva. Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady u bank a ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatnosti do tří měsíců. 1.4.8.Rezervy Rezervy jsou tvořeny tehdy, má-li jednotka současný právní nebo implicitní závazek vůči třetím stranám v důsledku minulých událostí, kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že si splnění tohoto závazku vyžádá odliv zdrojů, a lze-li částku spolehlivě odhadnout. Rezervy ke krytí budoucích provozních ztrát se netvoří. Výše rezerv se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných nákladů nutných ke splnění aktuálního závazku k rozvahovému dni. Pokud se rezerva týká velkého počtu položek, závazek se odhadne vážením všech možných výsledků jejich pravděpodobnosti (tzv. „metoda očekávané hodnoty“). 1.4.9.Závazky Významná část splatných závazků jednotky nesouvisí s nákupem zboží či služeb, ale s neuhrazenými žádostmi o proplacení nákladů příjemců grantů a jiné finanční podpory EU. Jako splatné závazky jsou zachyceny po obdržení žádosti o proplacení nákladů. Poté, co jsou ověřeny a schváleny jako způsobilé, se tyto závazky oceňují v jejich schválené a způsobilé výši. Závazky z pořízení zboží a služeb se zaúčtovávají po obdržení faktury v původní výši; odpovídající výdaje se zaúčtují po dodání zboží či služeb a jejich schválení jednotkou. 1.4.10.Časové rozlišení Na konci účetního období se výdaje příštích období vykazují na základě odhadované výše závazku k převodu za dané období. Výnosy se rovněž účetně zachycují v období, s nímž souvisejí. Není–li ke konci roku vystavena faktura, ale jednotka poskytla službu nebo dodala zboží nebo existuje smluvní dohoda, je ve finančních výkazech zachycen příjem příštích období. A dále, pokud byla před koncem roku vystavena faktura, avšak služby ještě nebyly poskytnuty nebo zboží zatím nebylo dodáno, zaúčtuje se výnos příštích období, který se v období následujícím přeúčtuje do výnosů období běžného. 1.5.VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI 1.5.1.Výnosy Výnosy z nesměnných transakcí představují daně a převody, neboť převodce poskytuje prostředky příjemci, aniž by za ně příjemce přímo poskytl přibližnou protihodnotu. Převody představují příliv budoucího ekonomického prospěchu nebo využitelného potenciálu z nesměnných transakcí, které nejsou daněmi. Výnosy z prodeje zboží a služeb se zaúčtovávají v okamžiku, kdy podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího. Výnosy spojené s transakcí, jejíž součástí je poskytnutí služeb, se zaúčtují s ohledem na stupeň dokončení transakce k datu vykázání.



1.5.2.Náklady Náklady plynoucí z nákupu zboží a služeb se zachycují po dodání a jejich akceptaci jednotkou. Účtují se ve výši původní fakturované ceny. Většinu nákladů jednotky tvoří náklady na nesměnné transakce. Souvisejí s převody na příjemce a jsou tří druhů: nárokové částky, převody na základě dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení. Převody se zaúčtovávají jako náklady vynaložené v tom období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem nebo byla podepsána smlouva, která převod povoluje, pokud příjemce splnil kritéria způsobilosti, byla-li stanovena, a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout danou částku. Došlá žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro vykázání, se zaúčtuje jako náklad ve způsobilé výši. 1.6.PODMÍNĚNÁ AKTIVA A PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY 1.6.1.Podmíněná aktiva Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k jedné či více nejistým událostem, které nejsou plně pod kontrolou účetní jednotky. Podmíněné aktivum je vykázáno, je-li pravděpodobný příliv ekonomických užitků nebo potenciálního přínosu.

1.6.2.Podmíněné závazky Podmíněný závazek je možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že v budoucnu dojde, nebo nedojde k jedné nebo více nejistým událostem, které nejsou plně pod kontrolou účetní jednotky, nebo se jedná o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl vykázán, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický užitek nebo potenciální přínos, anebo za málo pravděpodobných okolností, pokud výši závazku není možné dostatečně spolehlivě stanovit. 1.7.SPOLUFINANCOVÁNÍ Obdržené příspěvky na spolufinancování splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí a vykazují se jako závazky vůči členským a nečlenským státům a dalším subjektům. ERF musí tyto příspěvky použít na poskytnutí služeb třetím stranám, v opačném případě musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit. Nevypořádané závazky z dohod o spolufinancování se rovnají obdrženým příspěvkům na spolufinancování minus náklady vzniklé v souvislosti s projektem. Dopad na čistá aktiva je nulový. Náklady související s projekty spolufinancování se účtují v okamžiku svého vzniku. Odpovídající částky příspěvků se zaúčtovávají jako provozní výnosy a dopad na výsledek hospodaření za daný rok je nulový. 2.PŘÍLOHA K ROZVAZE DLOUHODOBÁ AKTIVA 2.1.PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Předběžné financování – 17 411 44 472 424 Celkem – 17 411 44 472 424 v milionech EUR Celkem 31.12.2014 Přímé řízení 72 Plnění provádí: Komise 47 výkonné agentury EU 3 delegace EU 22 Nepřímé řízení 400 Plnění provádí: třetí země 22 mezinárodní organizace 127 EIB a EIF 223 veřejnoprávní subjekty 24 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby 4 Celkem 472 Řada smluv umožňuje uhrazení záloh před zahájením stavebních prací, dodáním zboží nebo poskytnutím služeb. V některých případech se v platebním kalendáři smlouvy počítá s platbami na základě průběžných zpráv. Předběžné financování se obvykle vyplácí v měně země nebo území, kde se daný projekt provádí. Pro to, zda je předběžné financování vykázáno jako krátkodobé, nebo dlouhodobé zálohové aktivum, je určující termín možnosti jeho zpětného získání či čerpání. Čerpání je určeno smlouvou o daném projektu. Všechny splátky či čerpání splatné do dvanácti měsíců ode rozvahového dne se vykazují jako krátkodobé předběžné financování. Mnoho projektů financovaných z ERF má dlouhodobý charakter, a proto je nutné, aby byly příslušné zálohy k dispozici po dobu delší jednoho roku. Některé částky předběžného financování se tudíž vykazují jako dlouhodobá aktiva, jelikož však osmý a devátý ERF postupně končí, vykazuje se většina plateb jako krátkodobé předběžné financování. Nárůst dlouhodobého předběžného financování o 80 milionů EUR oproti stavu k 31. prosinci 2013 je dán zejména plněním nových smluv v rámci překlenovacího nástroje (77 milionů EUR). 2.2.PŘÍSPĚVKY DO SVĚŘENSKÉHO FONDU Tato položka představuje částku zaplacenou jako příspěvek do svěřenského fondu Bêkou.

KRÁTKODOBÁ AKTIVA

2.3.PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Předběžné financování (brutto) 20 517 3 413 384 4 335 3 931 Zúčtováno (při uzávěrce) (15) (375) (2 235) (307) (2 932) (2 645) Celkem 5 142 1 178 77 1 403 1 286 v milionech EUR Celkem 31.12.2014 Přímé řízení 227 Plnění provádí: Komise 116 výkonné agentury EU 4 delegace EU 106 Nepřímé řízení 1 176 Plnění provádí: třetí země 257 mezinárodní organizace 494 EIB a EIF 357 veřejnoprávní subjekty 41 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby 24 soukromoprávní subjekty zapojené do partnerství veřejného a soukromého sektoru 2 Celkem 1 403 2.3.1.Záruky získané za předběžné financování Záruky se požadují jako zajištění předběžného financování a uvolňují se po proplacení poslední žádosti o platbu učiněné v rámci projektu. K 31. prosinci 2014 činila nominální hodnota záruk, které ERF v souvislosti s předběžným financováním získal, 259 milionů EUR. 2.4.POHLEDÁVKY v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Pohledávky za zákazníky, veřejnoprávními institucemi, ESVO a třetími zeměmi 2.4.1 3 10 7 0 21 24 Pohledávky za členskými státy – – – 0 0 3 Příjmy a náklady příštích období 2.4.2 0 56 7 (0) 63 57 Celkem 3 66 15 0 84 84 v milionech EUR Celkem k 31.12.2014 Celkem k 31.12.2013 Částky k inkasu z nesměnných transakcí 21 22 Pohledávky ze směnných transakcí 63 62 Celkem 84 84 2.4.1.Pohledávky za zákazníky, veřejnoprávními institucemi, ESVO a třetími zeměmi v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Pohledávky za zákazníky, veřejnoprávními institucemi, ESVO a třetími zeměmi 6 34 9 0 49 38 Opravná položka (3) (23) (2) (0) (28) (14) Celkem 3 10 7 0 21 24 2.4.2.Příjmy a náklady příštích období Příjmy a náklady příštích období především zahrnují naběhlé úroky z částek předběžného financování. 2.5.SPOJOVACÍ ÚČTY v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Spojovací účty 216 810 (1 633) 607 – Celkem 216 810 (1 633) 607 – V zájmu efektivity byl jediný účet peněžních prostředků pro všechny ERF alokován do 11. ERF. Salda transakcí mezi jednotlivými ERF se tak zachycují na spojovacích účtech mezi rozvahami jednotlivých ERF. Spojovací účty se uvádějí výhradně u jednotlivých ERF.

2.6.PENĚŽNÍ PROSTŘEDKY A PENĚŽNÍ EKVIVALENTY v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Zvláštní účty: finanční instituce členských států – – – 344 344 719 Běžné účty: obchodní banky – – – 47 47 39 Zvláštní fond pro Demokratickou republiku Kongo* – – – 1 1 1 Celkem – – – 391 391 759 *Tento zůstatek představuje částky, které jsou uvolněny pro Demokratickou republiku Kongo v souladu s ustanoveními rozhodnutí Rady 2003/583/ES. Celkový pokles výše peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů je dán převážně objemem uskutečněných plateb a vyšší mírou plnění rozpočtu než v předchozím vykazovaném období. Je třeba upozornit, že existují fondy STABEX, které drží příjemci z řad zemí AKT, a proto nejsou zahrnuty v rozvaze ERF. STABEX je zkratka pro systém finančních náhrad EU na stabilizaci příjmů z vývozu zemí AKT. Jakmile se Komise a přijímající stát (AKT) dohodnou na způsobu využití prostředků STABEX, podepíší spolu dohodu o převodu. V souladu s článkem 211 dohody z Lomé IV (v revidovaném znění) se prostředky převedou na úročený zajišťovací účet se dvěma podpisovými právy (Komise a přijímajícího státu) otevřený jménem státu AKT. Prostředky zůstanou na těchto účtech, dokud nejsou převedeny na konkrétní projekt na základě rámce vzájemných povinností (FMO). Schvalující osoba Komise si podrží podpisové právo k účtu, aby se zajistilo, že prostředky budou vyplaceny řádným způsobem. Prostředky na účtech se dvěma podpisovými právy jsou majetkem státu AKT, a nevykazují se tedy v účetní závěrce ERF jako aktiva. Převody na tyto účty se vykazují jako platby STABEX. Více informací viz též bod 3.2.2. DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY 2.7.ZÁVAZKY v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Spolufinancování – závazky – – 34 – 34 25 Celkem – – 34 – 34 25 Změna v částce celkových závazků ze spolufinancování je vysvětleno v bodě 2.8.1.2. KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY 2.8.ZÁVAZKY v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Krátkodobé závazky 2.8.1 0 22 446 5 474 322 Výdaje příštích období 2.8.2 10 153 521 37 722 588 Časově rozlišený kapitálový vklad 2.8.3 – – 228 – 228 304 Celkem 10 175 1 195 43 1 423 1 214 2.8.1.Krátkodobé závazky v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Dodavatelé a další 2.8.1.1 0 23 379 (0) 402 244 Závazky ze spolufinancování 2.8.1.2 – (0) 67 0 67 75 Ostatní závazky 2.8.1.3 – (1) (0) 6 4 3 Celkem 0 22 446 5 474 322 Mezi krátkodobé závazky se řadí výkazy nákladů, které ERF obdržel v rámci grantových operací. Nárokovaná částka se vykáže v okamžiku obdržení žádosti. Stejně se postupuje u faktur a dobropisů došlých v rámci zadaných zakázek. Při uzávěrce na konci roku byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů. Po těchto uzávěrkových operacích byly odhadované způsobilé částky vykázány ve výkazu o finanční výkonnosti.

2.8.1.1.Dodavatelé a další Pod touto položkou jsou zahrnuty částky dlužné dodavatelům, jakož i závazky vůči veřejnoprávním institucím a třetím zemím. Zvýšení ve výši 158 milionů EUR, ke kterému došlo oproti předchozímu vykazovanému období, bylo způsobeno především zvýšením závazků vůči třetím zemím (160 milionů EUR). 2.8.1.2.Závazky ze spolufinancování Celkové dlouhodobé a krátkodobé závazky ze spolufinancování jsou v souladu s minulým rokem. V roce 2014 poskytly nové příspěvky na spolufinancování EIB (48 milionů EUR), Belgie (5 milionů EUR), Švédsko (3 miliony EUR) a další země. Závazky ze spolufinancování byly sníženy o 57 milionů EUR, které připadají na vykázané výnosy ze spolufinancovaných projektů (viz 3.2.3 a 3.3.2). 2.8.1.3.Ostatní závazky Ostatní závazky zahrnují zejména nepřidělené peněžní příjmy a vrácené částky. 2.8.2.Výdaje příštích období v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Výdaje příštích období 10 153 521 37 722 588 Celkem 10 153 521 37 722 588 Na konci roku se posuzují způsobilé náklady vzniklé příjemcům finančních prostředků z ERF, které dosud nebyly oznámeny. Po provedení těchto uzávěrkových operací jsou odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako výdaje příštích období. Odhadované čerpání předběžného financování se vykazuje jako odhadované zúčtování předběžného financování (viz 2.3). 2.8.3.Časově rozlišený kapitálový vklad v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Spojené království – – 222 – 222 296 Česká republika – – 4 – 4 – Irsko – – – – – 5 Litva – – 1 – 1 2 Celkem – – 228 – 228 304 Tyto částky představují příspěvky členských států zaplacené předem.

ČISTÁ AKTIVA 2.9.SPLACENÝ KAPITÁL – AKTIVNÍ ERF v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Kapitál fondu 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Nesplacený kapitál fondu – – (13 162) – (13 162) Splacený kapitál fondu k 31. 12. 2013 12 840 11 699 7 990 – 32 529 Kapitál fondu 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Nesplacený kapitál fondu – – (10 018) – (10 018) Splacený kapitál fondu k 31. 12. 2014 12 840 11 699 11 134 – 35 673

Kapitál fondu představuje celkovou částku příspěvků členských států pro příslušný ERF stanovených jednotlivými vnitřními dohodami. Nesplacený kapitál představují počáteční příspěvky, k jejichž úhradě dosud nebyly členské státy vyzvány. Splacený kapitál představuje částku počátečních příspěvků, k jejichž převedení na účty peněžních prostředků byly členské státy vyzvány. Kapitál osmého a devátého ERF byl vyžádán a splacen v plném rozsahu. Činnost překlenovacího nástroje v roce 2014 byla financována z prostředků uvolněných z předchozích ERF (viz 2.11 Převody splaceného kapitálu mezi aktivními ERF). Jelikož vnitřní dohoda zřizující 11. ERF nebyla k 31. prosinci 2014 v platnosti, není u 11. ERF vykázán žádný kapitál. Splacený a nesplacený kapitál podle jednotlivých členských států v milionech EUR Příspěvky % Nesplacené v rámci 10. ERF (stav k 31.12.2013) Splacené v roce 2014 Nesplacené v rámci 10. ERF (stav k 31.12.2014) Rakousko 2,41 (317) 76 (241) Belgie 3,53 (465) 111 (354) Bulharsko 0,14 (18) 4 (14) Kypr 0,09 (12) 3 (9) Česká republika 0,51 (67) 16 (51) Dánsko 2,00 (263) 63 (200) Estonsko 0,05 (7) 2 (5) Finsko 1,47 (193) 46 (147) Francie 19,55 (2 573) 615 (1 958) Německo 20,50 (2 698) 645 (2 053) Řecko 1,47 (193) 46 (147) Maďarsko 0,55 (72) 17 (55) Irsko 0,91 (120) 29 (91) Itálie 12,86 (1 693) 404 (1 288) Lotyšsko 0,07 (9) 2 (7) Litva 0,12 (16) 4 (12) Lucembursko 0,27 (36) 8 (27) Malta 0,03 (4) 1 (3) Nizozemsko 4,85 (638) 152 (486) Polsko 1,30 (171) 41 (130) Portugalsko 1,15 (151) 36 (115) Rumunsko 0,37 (49) 12 (37) Slovensko 0,21 (28) 7 (21) Slovinsko 0,18 (24) 6 (18) Španělsko 7,85 (1 033) 247 (786) Švédsko 2,74 (361) 86 (274) Spojené království 14,82 (1 951) 466 (1 485) Celkem 100,00 (13 162) 3 144 (10 018) 2.10.SPLACENÝ KAPITÁL PŘEVEDENÝ Z UZAVŘENÝCH ERF v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Prostředky převedené z uzavřených ERF 627 1 625 – – 2 252 Zůstatek k 31. 12. 2014 627 1 625 – – 2 252 Tato položka zahrnuje prostředky převedené z uzavřených ERF. 2.11.PŘEVODY SPLACENÉHO KAPITÁLU MEZI AKTIVNÍMI ERF v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem Zůstatek k 31. 12. 2012 (2 980) 2 501 479 – 0 Převod částek uvolněných z 8. a 9. ERF do 10. ERF (102) (371) 473 – 0 Zůstatek k 31. 12. 2013 (3 083) 2 130 952 – 0 Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 10. ERF (64) (372) 436 0 Převod částek uvolněných z předchozích ERF do výkonnostní rezervy 11. ERF (225) 225 0 Převod z výkonnostních rezerv 10. a 11. ERF do překlenovacího nástroje (1 372) 1 372 0 Zůstatek k 31. 12. 2014 (3 147) 1 758 (209) 1 597 0 Tato položka zahrnuje prostředky převedené mezi aktivními ERF. Od vstupu dohody z Cotonou v platnost se veškeré nepoužité prostředky z předchozích a aktivních ERF uvolňují a převádí do nejnověji otevřených ERF. O prostředky převedené z jiných ERF se zvyšuje částka prostředků přijímajícího fondu a snižuje částka prostředků původního fondu. Prostředky převedené do výkonnostních rezerv 10. a 11. ERF lze přidělit na závazky pouze za zvláštních podmínek stanovených ve vnitřních dohodách. 3.PŘÍLOHA K VÝKAZU FINANČNÍ VÝKONNOSTI 3.1.VÝNOSY ZE SMĚNNÝCH A NESMĚNNÝCH TRANSAKCÍ v milionech EUR Celkem v roce 2014 Celkem v roce 2013 Výnosy z nesměnných transakcí 87 79 Výnosy ze směnných transakcí 59 43 Celkem 145 123 Výnosy z nesměnných transakcí ve výši 87 milionů EUR jsou výhradně provozní výnosy, zatímco výnosy ze směnných transakcí ve výši 59 milionů EUR zahrnují provozní výnosy (45 milionů EUR) a výnosy z finančních operací (13 milionů EUR - viz bod 3.5). 3.2.PROVOZNÍ VÝNOSY

v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem v roce 2014 Celkem v roce 2013 Inkaso nákladů 3.2.1 2 22 3 – 26 13 Inkaso prostředků STABEX 3.2.2 4 – – – 4 61 Kurzové zisky 3 21 19 1 45 41 Provozní výnos ze spolufinancování 3.2.3 – – 57 – 57 8 Celkem 9 43 79 1 132 123 v milionech EUR Celkem v roce 2014 Přímé řízení 17 Plnění provádí: Komise 0 delegace EU 17 Nepřímé řízení 70 Plnění provádí: třetí země 68 mezinárodní organizace 1 Provozní výnosy celkem bez kurzových zisků 86 3.2.1.Inkaso nákladů V této položce jsou zaznamenány inkasní příkazy vystavené ERF a snížení následných plateb, jež jsou zachyceny v účetnictví ERF. Jejich účelem je inkasovat zpět dříve vyplacené částky. Tyto příkazy jsou vystavovány na základě kontrol, auditů nebo analýz způsobilosti. Je třeba uvést, že inkaso předběžného financování není zahrnuto do výnosů, ale je v rozvaze vykázáno v rámci předběžného financování. Inkaso neoprávněně vyplacených částek V roce 2014 byly vydány inkasní příkazy týkající se neoprávněně vyplacených částek ve výši 48 milionů EUR (v roce 2013 to bylo 23 milionů EUR). Z toho 25 milionů EUR se týkalo vrácení výdajů, a bylo proto zaúčtováno mezi provozní výnosy. Částka 23 milionů EUR představovala vrácení vyplaceného předběžného financování a byla v rozvaze vykázána jako zálohové aktivum.



Povahu zpětně inkasovaných neoprávněně vyplacených částek lze shrnout takto: v milionech EUR Výnosy Předběžné financování Celkem v roce 2014 Výnosy Předběžné financování Celkem v roce 2013 Chyby 0 2 2 2 4 6 Nesrovnalosti 24 20 44 4 12 16 Oznámeno OLAF 1 0 1 – 1 1 Celkem 25 23 48 6 17 23 3.2.2.Inkaso prostředků STABEX V roce 2014 byly do ERF z účtů se dvěma podpisovými právy v zemích AKT vráceny 4 miliony EUR. Tyto prostředky byly převedeny především z Pobřeží slonoviny (2 miliony EUR) a Ugandy (1 milion EUR). Tyto příjmy jsou zaúčtovány do provozních výnosů (inkaso prostředků STABEX) ve výkazu finanční výkonnosti osmého ERF. 3.2.3.Provozní výnos ze spolufinancování Provozní výnos ze spolufinancování představuje využité příspěvky (viz 3.3.2). 3.3.PROVOZNÍ NÁKLADY v milionech EUR Bod 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem v roce 2014 Celkem v roce 2013 Provozní náklady – nástroje pomoci 3.3.1 (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 Provozní náklady na spolufinancování 3.3.2 – – 57 – 57 8 Kurzové ztráty 2 18 11 3 33 60 Opravné položky k pohledávkám (0) 14 0 0 14 1 Celkem 1 293 2 881 475 3 650 3 027 v milionech EUR Celkem 2014 Přímé řízení 933 Plnění provádí: Komise 114 výkonné agentury EU 2 delegace EU 817 svěřenské fondy – Nepřímé řízení 2 670 Plnění provádí: třetí země 1 111 mezinárodní organizace 1 148 EIB a EIF 179 veřejnoprávní subjekty 144 soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby 46 soukromoprávní subjekty zapojené do partnerství veřejného a soukromého sektoru 41 Provozní náklady celkem: nástroje pomoci a spolufinancování 3 603

3.3.1.Provozní náklady – nástroje pomoci v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem v roce 2014 Celkem v roce 2013 Programovatelná pomoc (7) (3) 2 038 130 2 159 1 719 Makroekonomická podpora – 42 – – 42 21 Odvětvová politika 0 10 (1) – 10 222 Úrokové subvence 3 – – – 3 (0) Projekty uvnitř AKT – 215 507 258 979 645 Pomoc na mimořádné situace – 2 250 84 335 270 Pomoc uprchlíkům (0) – – – (0) 1 Rizikový kapitál 0 – – – 0 0 STABEX 2 – – – 2 (1) SYSMIN 0 – – – 0 0 Ostatní programy pomoci vztahující se k předchozím ERF – 2 – – 2 5 Institucionální podpora – – 19 – 19 62 Kompenzace za ztrátu příjmů z vývozu 1 (6) – – (5) 13 Celkem (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 Provozní náklady ERF vznikají činností různých nástrojů pomoci a mají různou formu v závislosti na tom, jak jsou finanční prostředky vypláceny a spravovány. 3.3.2.Provozní náklady na spolufinancování Jedná se o náklady vzniklé v souvislosti s projekty spolufinancování v roce 2014. Protože obdržené příspěvky na spolufinancování splnily kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí byla odpovídající částka příspěvků zaúčtována jako provozní výnos (viz bod 3.2.3). 3.4.SPRÁVNÍ NÁKLADY v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem v roce 2014 Celkem v roce 2013 Správní náklady – (0) 22 – 22 167 Celkem – (0) 22 – 22 167 Tato položka obsahuje podpůrné náklady, tj. správní náklady plynoucí z plánování a čerpání ERF. Jedná se o náklady na přípravu, monitorování a hodnocení projektů a na následná opatření, jakož i o náklady na počítačové sítě, technickou podporu apod. Pokles správních nákladů je dán zejména změnou způsobu stanovování hodnoty výdajů příštích období. Při použití téže metody v roce 2013 by celkové správní náklady (včetně výdajů příštích období) v daném roce byly o 80 milionů EUR nižší.



3.5.VÝNOSY Z FINANČNÍCH OPERACÍ v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem v roce 2014 Celkem v roce 2013 Úrokové výnosy – evropské banky 0 1 (3) 0 (1) 0 Úroky z předběžného financování (0) 13 (1) 2 15 (0) - vzniklý úrok (0) 12 (1) – 11 (5) - vrácený úrok 0 1 0 2 3 5 Celkem 0 15 (3) 2 13 (0) Úroky z předběžného financování jsou vykázány v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. d) finančního nařízení týkajícího se přechodného období. Záporné úrokové výnosy v roce 2013 byly způsobeny tím, že bylo zrušeno zaúčtování časově rozlišených úroků z předběžného financování za předchozí rok. Vyšší úrokové výnosy v roce 2014 v devátém ERF jsou způsobeny zejména kolísáním směnného kurzu USD/EUR. Výnosy z finančních operací se považují za výnosy z devizových operací.

4.PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY A PODMÍNĚNÁ AKTIVA A DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE

4.1.PODMÍNĚNÁ AKTIVA v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Záruky za plnění 3 44 54 – 101 116 Záruky za zádržné 2 30 18 – 50 56 Celkem 5 74 72 – 150 171 4.1.1.Záruky za plnění V některých případech jsou požadovány záruky za plnění, jež mají zajistit, aby příjemci finančních prostředků ERF splnili závazky, které jim vyplývají ze smluv s ERF. 4.1.2.Záruky za zádržné Zádržné se vztahuje výlučně na stavební zakázky. Aby se zajistilo, že zhotovitel splní své závazky, obvykle se zadrží 10 % průběžných plateb splatných příjemcům. Tyto zadržené částky jsou zaúčtovány jako závazky. Se souhlasem veřejného zadavatele může však zhotovitel předložit záruku za zádržné, které nahradí zadržení části průběžných plateb. Takto přijaté záruky se vykazují jako podmíněná aktiva. 4.2.PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY 4.2.1.Středisko pro rozvoj podnikání Rada ministrů AKT-EU se v červnu 2014 rozhodla, že „přistoupí k řádnému uzavření CDE“ a zároveň „zajistí, aby projekty podpory soukromého sektoru, jež CDE realizuje v zemích a regionech AKT, byly v plném rozsahu dokončeny“. Za tím účelem Rada ministrů AKT-EU přenesla na Výbor velvyslanců AKT-EU pravomoc v této záležitostí pokračovat s cílem přijímat nutná rozhodnutí.

Výbor velvyslanců AKT-EU pověřil výkonnou radu CDE, aby přijímala s okamžitým účinkem všechna příslušná opatření k uzavření CDE, rozhodnutím č. 4/2014 ze dne 23. října 2014. Článkem 2 uvedeného rozhodnutí byla výkonná rada pověřena, aby uzavřela smlouvu se správcem, který připraví a uskuteční plán na uzavření CDE. Plán na uzavření měl umožnit „řádné uzavření CDE při respektování práv všech zúčastněných třetích stran a rovněž zajistit, aby stávající projekty podpory soukromého sektoru dokončilo buď samotné CDE, nebo nějaký subjekt, jemuž může být řízení projektů svěřeno“. Plán na uzavření počítá s dokončením likvidace CDE do dne 31. prosince 2016.

Správce na konci června 2015 předložil výkonné radě CDE konečný strategický plán včetně rozpočtu a rozpisu prací, který odráží výsledky sociálního dialogu. Rozpočet konečného strategického plánu, schválený výkonnou radou CDE, použije Komise jako základ návrhu rozhodnutí o financování, které by mělo být přijato poté, co výbor ERF vydá své stanovisko. Po přijetí rozhodnutí o financování uzavře Komise s CDE grantovou dohodu, na jejímž základě bude poskytnuto nezbytné financování na realizaci veškerého majetku CDE a úplné vyrovnání jeho závazků. Poté, co grantová dohoda vstoupí v platnost, bude správce moci konečný strategický plán realizovat, provést opatření, jež plán předpokládá, a vyhradit prostředky k úhradě vzniklých nákladů. K datu účetní závěrky ERF se celkové náklady na uzavření CDE v strategickém plánu a jeho rozpočtu odhadovaly na zhruba 18 milionů EUR. Tyto náklady ponese ERF. 4.3.DALŠÍ VÝZNAMNÉ ZVEŘEJŇOVANÉ INFORMACE 4.3.1.Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad Níže vykázaná částka představuje rozdíl mezi zbývajícími rozpočtovými závazky (RAL, „Reste à Liquider“) a souvisejícími částkami, které byly ve výkazu finanční výkonnosti za rok 2014 vykázány jako náklady. Zbývající rozpočtové závazky představují dosud nevyužité závazky, jež dosud nebyly zrušeny a/nebo v souvislosti s nimiž dosud neproběhla platba. Zbývající závazky jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů. v milionech EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Celkem 31.12.2014 Celkem 31.12.2013 Zbývající závazky dosud nevykázané jako náklad 12 360 4 777 143 5 291 5 243 Celkem 12 360 4 777 143 5 291 5 243 K 31. prosinci 2014 činily zbývající rozpočtové závazky celkem 5 889 milionů EUR (v roce 2013 to bylo 6 025 milionů EUR). 5.ŘÍZENÍ FINANČNÍCH RIZIK

Následující údaje o řízení finančních rizik ERF se týkají pokladních operací, které za účelem správy prostředků ERF provádí jeho jménem Komise. 5.1.ZÁSADY ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVACÍ OPERACE Pravidla a zásady řízení pokladních operací stanoví finanční nařízení pro 10. ERF, vnitřní dohoda a finanční nařízení platné pro přechodné období. Z výše uvedených nařízení vyplývají následující hlavní zásady: Příspěvky do ERF převádějí členské státy na zvláštní účet otevřený u centrální banky daného členského státu nebo u jím určené finanční instituce. Příspěvky se na těchto účtech ponechají do doby, než je třeba provést platby z ERF. Příspěvky do ERF hradí členské státy v eurech, přičemž platby z ERF jsou denominovány v eurech i v jiných měnách, včetně méně známých. Bankovní účty otevřené Komisí jménem ERF nesmějí být přečerpány. Vedle těchto zvláštních účtů má Komise u finančních institucí (centrálních i obchodních bank) jménem ERF otevřeny další účty za účelem provádění plateb a ukládání jiných příjmů, než jsou příspěvky do rozpočtu od členských států. Pokladní a platební operace jsou vysoce automatizovány a využívají moderních informačních technologií. V zájmu bezpečnosti systémů a oddělení funkcí, jež vyžadují finanční nařízení, interní kontrolní standardy Komise a zásady auditu, se používají zvláštní postupy. Správa pokladních a platebních operací se řídí souborem písemně stanovených zásad a postupů, jejichž cílem je omezit provozní a finanční riziko a zajistit odpovídající úroveň kontroly. Tyto zásady platí pro různé provozní oblasti a jejich dodržování je pravidelně kontrolováno. 5.2.MĚNOVÉ RIZIKO Expozice ERF vůči měnovému riziku ke konci roku – čistá pozice v milionech EUR 31.12.2014 31.12.2013 USD GBP DKK SEK EUR Ostatní Celkem USD GBP DKK SEK EUR Ostatní Celkem Finanční aktiva Pohledávky a částky k inkasu 0 76 8 84 4 75 4 84 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 6 0 386 391 0 0 759 759 Celkem 6 0 – – 462 8 475 4 0 – – 834 4 843 Finanční závazky Závazky 0 (691) (45) (736) (1) 0 (574) (74) (648) Celkem 0 – – – (691) (45) (736) (1) 0 – – (574) (74) (648) Celkem 6 0 – – (229) (37) (261) 3 0 – – 260 (70) 195 Všechny příspěvky jsou drženy v eurech a jiné měny se nakupují pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení plateb. Pokladní operace ERF díky tomu nejsou vystaveny měnovému riziku. 5.3.ÚROKOVÉ RIZIKO Vzhledem k tomu, že si ERF nepůjčuje žádné peníze, není vystaven úrokovému riziku. Získává však úroky ze zůstatků na svých různých bankovních účtech. Komise proto jménem ERF zavedla opatření zajišťující, aby pravidelně připisovaný úrok odpovídal tržním úrokovým sazbám a jejich případnému kolísání. Úroky ze zůstatků jednodenních vkladů na účtech obchodních bank jsou připisovány každodenně. Úročení zůstatků na takových účtech se provádí na základě variabilních tržních sazeb, na něž se uplatňuje smluvní marže (kladná či záporná). U většiny účtů je úročení navázáno na sazbu EONIA (Euro Over Night Index Average) a upravuje se tak, aby odráželo veškeré pohyby této sazby. U některých jiných účtů je úročení navázáno na sazbu ECB (kterou používá ECB pro refinanční operace). ERF proto nepodstupuje žádné riziko, že by zůstatky na jeho účtech byly úročeny sazbami nižšími, než jsou sazby tržní.

5.4.ÚVĚROVÉ RIZIKO (RIZIKO PROTISTRANY) Finanční aktiva, která nejsou po splatnosti ani nemají sníženou hodnotou v milionech EUR Celkem Ani po splatnosti ani se sníženou hodnotou Po splatnosti, ale bez snížení hodnoty < 1 rok 1–5 let > 5 let Pohledávky ze směny a částky k inkasu z nesměnných transakcí 84 75 5 4 Celkem k 31. 12. 2014 84 75 5 4 – Pohledávky ze směny a částky k inkasu z nesměnných transakcí 84 73 9 1 – Celkem k 31. 12. 2013 84 73 9 1 – Finanční aktiva podle kategorií rizika: v milionech EUR 31.12.2014 31.12.2013 Pohledávky Hotovost Celkem Pohledávky Hotovost Celkem Protistrany s externím úvěrovým ratingem Bonitní (nejvyšší kvalita) a vysoká kvalita 0 318 318 3 606 609 Vyšší střední kvalita 39 39 12 12 Nižší střední kvalita 7 7 123 123 Spekulativní stupeň 27 27 17 17 Celkem 0 391 391 3 758 761 Protistrany bez externího úvěrového ratingu – – Skupina 1 (dlužníci bez předchozího selhání) 83 83 79 79 Skupina 2 (dlužníci s předchozím selháním) 1 1 2 2 Celkem 84 84 81 81 Celkem 84 391 475 84 758 842 Prostředky v kategorii spekulativní a nižní střední kvalita se týkají zejména příspěvků členských států do ERF zasílaných na zvláštní účty otevřené členskými státy v souladu s čl. 22 odst. 3 finančního nařízení ERF. Podle uvedeného nařízení musí příspěvky na těchto účtech zůstat do doby, než je třeba platby provést. Většina pokladních zdrojů ERF je v souladu s finančním nařízením ERF vedena na „zvláštních účtech“ otevřených členskými státy za účelem plateb příspěvků. Většina těchto účtů je vedena u ministerstev financí nebo centrálních bank členských států. Tyto instituce představují pro ERF nejnižší riziko protistrany (jedná se o expozici vůči členským státům). Pokud jde o pokladní zdroje ERF, jež jsou uloženy u obchodních bank za účelem provádění plateb, tyto účty se doplňují až v době, kdy je to třeba. Toto doplňování je automaticky řízeno pokladním systémem Komise pro správu hotovosti. Na každém účtu je ponechávána minimální hotovost, jež je přiměřená průměrnému dennímu objemu odchozích plateb. V důsledku toho jsou částky vedené na těchto účtech do druhého dne stále udržovány na nízké úrovni, takže ERF je vystaven omezenému riziku. Navíc jsou uplatňovány zvláštní zásady pro výběr obchodních bank, aby bylo riziko protistrany, jemuž je ERF vystaven, dále minimalizováno. Všechny obchodní banky jsou vybírány ve výběrových řízeních. Pro účast v nich je požadován minimální krátkodobý úvěrový rating agentury Moody P-1 nebo ekvivalentní (S&P A-1 nebo Fitch F1). Za zvláštních, řádně odůvodněných okolností může být vyžadovaný rating nižší. 5.5.RIZIKO LIKVIDITY Analýza finančních závazků podle zbytkové smluvní splatnosti v milionech EUR < 1 rok 1–5 let > 5 let Celkem Závazky 702 34 736 Celkem k 31. 12. 2014 702 34 – 736 Závazky 623 25 648 Celkem k 31. 12. 2013 623 25 – 648 Rozpočtové zásady platné pro ERF zajišťují, aby celkové hotovostní zdroje pro dané rozpočtové období vždy dosahovaly výše dostačující k provedení všech příslušných plateb. Celkové příspěvky členských států se tedy rovnají celkové výši prostředků na platby v příslušném rozpočtovém období. Příspěvky členských států do ERF jsou nicméně rozděleny do tří částí hrazených v průběhu roku, zatímco platby vykazují určitou sezónnost. Aby bylo zaručeno, že pokladní zdroje budou vždy dostačovat k pokrytí plateb, které mají být během každého měsíce provedeny, pokladna Komise a příslušná oddělení vydávající prostředky se navzájem informují o stavu pokladny. Cílem tohoto postupu je zabezpečit, aby platby provedené v jakémkoli období nepřevýšily dostupné pokladní zdroje.

Kromě výše uvedeného se při denních pokladních operacích ERF používají automatizované nástroje pro správu hotovosti, které zajišťují, aby na všech bankovních účtech ERF byla každý den k dispozici dostatečná likvidita. 6.ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ O SPŘÍZNĚNÝCH STRANÁCH Nebyly zjištěny žádné transakce se spřízněnými stranami, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v této položce. 7.UDÁLOSTI PO ROZVAHOVÉM DNI Ke dni předání účetní závěrky se účetní ERF nedozvěděl o žádných významných záležitostech, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle, ani mu takové záležitosti nebyly nahlášeny. Roční účetní závěrka a příloha k ní byly sestaveny za pomoci nejaktuálnějších dostupných údajů, jež jsou součástí výše uvedených informací. 8.SESOUHLASENÍ VÝSLEDKU HOSPODAŘENÍ A VÝSLEDKU PLNĚNÍ ROZPOČTU Roční výsledek hospodaření byl vypočten podle zásad akruálního účetnictví. Výsledek plnění rozpočtu je však založen na pravidlech hotovostního účetnictví. Jelikož oba výsledky vycházejí ze stejných podkladových transakcí, je zajištění jejich srovnatelnosti užitečným kontrolním nástrojem. Níže uvedená tabulka obsahuje sesouhlasení obou výsledků a zdůrazňuje hlavní srovnávané částky rozdělené do položek výnosů a nákladů. v milionech EUR 2014 2013 VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA DANÝ ROZPOČTOVÝ ROK (3 526) (3 072) Výnosy Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu (10) (68) Nároky vzniklé v běžném roce, avšak zatím neinkasované (19) (6) Nároky zjištěné v předchozích letech a inkasované v běžném roce 12 10 Čistý vliv předběžného financování 41 71 Příjmy příštích období (netto) (71) 19 Náklady Dosud neuhrazené náklady běžného roku 165 90 Náklady minulých let uhrazené v běžném roce (28) (53) Zrušení plateb 65 13 Čistý vliv předběžného financování (562) (431) Výdaje příštích období (netto) 417 464 VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA DANÝ ROK (3 516) (2 963) 8.1.Sesouhlasení položek – výnosy Rozpočtové příjmy za rozpočtový rok odpovídají příjmům vybraným na základě nároků vzniklých v průběhu roku a částkám vybraným na základě nároků vzniklých v minulých letech. Nároky, které nemají vliv na výsledek plnění rozpočtu, jsou součástí výsledku hospodaření, ale z hlediska rozpočtu na ně nelze pohlížet jako na příjmy, jelikož přijatá částka se převádí do rezerv a bez rozhodnutí Rady ji nelze znovu použít na závazky. Pro účely sesouhlasení je třeba odečíst od hospodářského výsledku nároky stanovené v běžném roce, avšak dosud neinkasované, jelikož ty nejsou součástí rozpočtových příjmů. Naopak nároky stanovené v předchozích letech a inkasované v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení k hospodářskému výsledku přičteny. Čistý vliv předběžného financování se získá zúčtováním inkasovaného předběžného financování. Jedná se o přijatou hotovost, která nemá žádný dopad na hospodářský výsledek. Čisté příjmy příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. příjmy příštích období v běžném roce minus zrušení zaúčtovaných příjmů příštích období v předchozím roce. 8.2.Sesouhlasení položek – náklady

Zatím neuhrazené náklady běžného roku je třeba pro účely sesouhlasení připočíst, jelikož jsou zahrnuty do hospodářského výsledku, avšak nejsou součástí rozpočtových výdajů. Naopak náklady minulých let uhrazené v běžném roce musí být pro účely sesouhlasení od hospodářského výsledku odečteny, jelikož jsou součástí rozpočtových výdajů běžného roku, avšak na hospodářský výsledek nemají vliv nebo v případě oprav snižují náklady. Hotovost přijatá ze zrušených plateb nemá na hospodářský výsledek žádný vliv, má však dopad na výsledek plnění rozpočtu. Čistý vliv předběžného financování je kombinací nových částek předběžného financování vyplacených v běžném roce (vykázaných jako rozpočtový výdaj daného roku) a zúčtování předběžného financování, jež bylo vyplaceno v běžném roce nebo v předchozích letech po schválení způsobilých nákladů. Druhý případ představuje akruální náklad, nikoli však rozpočtový výdaj, neboť platba původního předběžného financování již byla zaúčtována jako rozpočtový výdaj v okamžiku svého provedení. Čisté výdaje příštích období tvoří především časové rozlišení provedené pro účely uzávěrky ke konci roku, tj. způsobilé výdaje, které vznikly příjemcům prostředků ERF, avšak nebyly dosud ERF vykázány. V úvahu se bere pouze čistý vliv časového rozlišení, tj. výdaje příštích období za běžný rok minus zrušení zaúčtovaných výdajů příštích období v předchozím roce. FINANČNÍ VÝKAZY SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU Vzhledem k zaokrouhlování částek na miliony eur se může stát, že součty některých finančních údajů v tabulkách nemusí přesně odpovídat. OSVĚDČENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY

Účetní závěrka svěřenského fondu Bêkou za rok 2014 byla sestavena v souladu s finančním nařízením platným pro souhrnný rozpočet Evropské unie a s účetními pravidly, která jsem ze své funkce účetního Komise přijal a která uplatňují všechny orgány a instituce Společenství. Potvrzuji svou odpovědnost za to, že roční účetní závěrka svěřenského fondu Bêkou byla sestavena a předložena v souladu s článkem 68 finančního nařízení. Schvalující osoby předložily všechny údaje potřebné pro sestavení účetní závěrky, jež poskytuje přehled o aktivech a pasivech svěřenského fondu Bêkou a o plnění rozpočtu, a spolehlivost těchto údajů potvrdily. Tímto potvrzuji, že na základě těchto údajů a provedených kontrol, jež jsem považoval ke schválení účetní závěrky za potřebné, jsem nabyl přiměřené jistoty, že účetní závěrka poskytuje ve všech významných aspektech věrný a poctivý obraz finanční situace, výsledků operací a peněžních toků svěřenského fondu Bêkou. [podpis] Manfred Kraff účetní Komise 5. června 2015 ZÁKLADNÍ INFORMACE O SVĚŘENSKÉM FONDU BÊKOU Komise je v souladu s čl. 187 odst. 1 finančního nařízení platného pro souhrnný rozpočet Unie („finanční nařízení EU“) a článku 42 finančního nařízení platného pro 10. Evropský rozvojový fond a zavedení překlenovacího nástroje oprávněna zřizovat na základě smluv s dalšími dárci svěřenské fondy Unie určené pro vnější činnost. Fondy lze zřizovat v případě mimořádných událostí, po jejich odeznění či na tematicky zaměřenou činnost. Cíle každého svěřenského fondu jsou definovány v jeho zřizovacím aktu. První svěřenský fond EU sdružující více dárců, nazvaný Bêkou, což v jazyce Sango znamená „naděje“, zřídila dne 15. července 2014 Evropská unie (zastoupená GŘ DEVCO a ECHO a ESVČ ) společně s třemi členskými státy (Německem, Francií a Nizozemskem ) s cílem podpořit stabilizaci a rekonstrukci Středoafrické republiky. Fond byl zřízen na dobu nejdéle 60 měsíců jakožto nástroj střednědobé reakce. Svěřenské fondy Unie pro vnější akci musí sestavit a schválit svou vlastní roční účetní závěrku. Jelikož byl fond zřízen v rámci ERF, jeho roční účetní závěrka je zahrnuta do konsolidované účetní závěrky ERF. Sestavením účetní závěrky je pověřen účetní svěřenského fondu Bêkou, kterým je v souladu s čl. 187 odst. 5 finančního nařízení EU účetní Komise. Činnost fondu Bêkou byla v roce 2014 velmi omezená. V průběhu roku byly přijaty příspěvky od dárců, nebyly však provedeny žádné platby.





ROZVAHA SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU v milionech EUR Bod 31.12.2014 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování – Pohledávky 1.1 45 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty – 45 AKTIVA CELKEM 45 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Závazky 1.2 (45) (45) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky – – ZÁVAZKY CELKEM (45) ČISTÁ AKTIVA – REZERVNÍ A JINÉ FONDY Výsledky hospodaření převedené z minulých let – Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – ČISTÁ AKTIVA – VÝKAZ FINANČNÍ VÝKONNOSTI SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU V roce 2014 nebyly provedeny žádné příjmové ani výdajové transakce. VÝKAZ PENĚŽNÍCH TOKŮ SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU v milionech EUR 2014 Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – PROVOZNÍ ČINNOST (Zrušení) ztráty ze znehodnocení pohledávek – (Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování – (Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování – (Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek (45) (Zvýšení)/snížení dlouhodobých závazků 45 Zvýšení/(snížení) krátkodobých závazků – ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY – Čisté zvýšení/(snížení) peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů – Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty k počátku roku – Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty ke konci roku – VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU v milionech EUR Kapitál fondu (A) Nesplacený kapitál (B) Splacený kapitál (C)=(A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Ostatní fondy (E) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E) ZŮSTATEK K 31. 12. 2013 – – – – – – Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – – – – – – ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 – – – – – –

PŘÍLOHA K FINANČNÍM VÝKAZŮM SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU 1.PŘÍLOHA K ROZVAZE AKTIVA 1.1.Pohledávky Svěřenský fond Bêkou nemá vlastního správce pokladny, využívá společný centrální pokladní systém svěřenských fondů EU. Veškeré platby se zpracovávají pomocí tohoto centrálního pokladního systému svěřenských fondů a evidují se na mezipodnikových účtech uvedených v této položce. Přijatá hotovost se poukazuje na zvláštní bankovní účet fondu Bêkou a až poté se převádí na bankovní účet centrální pokladny svěřenských fondů. Částka 45 milionů EUR představuje příspěvky z Evropského rozvojového fondu, Francie a Nizozemska přijaté v roce 2014. ZÁVAZKY 1.2.(Splatné) závazky Příspěvky obdržené od účastníků jsou vykazovány jako finanční závazky vůči Evropskému rozvojovému fondu a členským státům, protože splňují kritéria podmíněných výnosů z nesměnných transakcí. Fond musí tyto příspěvky použít na poskytnutí služeb třetím stranám, v opačném případě musí aktiva (obdržené příspěvky) vrátit dárcům. Celkové dlouhodobé finanční závazky vůči členským státům souvisejí s příspěvky Evropského rozvojového fondu ve výši 39 milionů EUR, Francie ve výši 5 milionů EUR a Nizozemska ve výši 1 milionu EUR.

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY ERF A SVĚŘENSKÉHO FONDU BÊKOU Vzhledem k zaokrouhlování částek na miliony eur se může stát, že součty některých finančních údajů v tabulkách nemusí přesně odpovídat. KONSOLIDOVANÁ ROZVAHA v milionech EUR 31.12.2014 DLOUHODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 472 472 KRÁTKODOBÁ AKTIVA Předběžné financování 1 403 Pohledávky 129 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 391 1 923 AKTIVA CELKEM 2 395 DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY Závazky (40) (40) KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY Závazky (1 423) (1 423) ZÁVAZKY CELKEM (1 463) ČISTÁ AKTIVA 932 REZERVNÍ A JINÉ FONDY Splacený kapitál – aktivní ERF 35 673 Splacený kapitál převedený z uzavřených ERF 2 252 Výsledky hospodaření převedené z minulých let (33 468) Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok (3 526) ČISTÁ AKTIVA 932 KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ O FINANČNÍ VÝKONNOSTI v milionech EUR 2014 PROVOZNÍ VÝNOSY 132 PROVOZNÍ NÁKLADY Provozní náklady (3 650) Správní náklady (22) (3 671) ZISK/(ZTRÁTA) Z PROVOZNÍ ČINNOSTI (3 539) Výnosy z finančních operací 13 Poplatky za finanční služby (0) ZISK/(ZTRÁTA) Z FINANČNÍCH OPERACÍ 13 VÝSLEDEK HOSPODAŘENÍ ZA DANÝ ROZPOČTOVÝ ROK (3 526) KONSOLIDOVANÝ VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV v milionech EUR Kapitál fondu (A) Nesplacený kapitál (B) Splacený kapitál (C)=(A)–(B) Kumulované rezervní fondy (D) Ostatní fondy (E) Čistá aktiva celkem (C)+(D)+(E) ZŮSTATEK K 31. 12. 2013 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Navýšení kapitálu – řádné příspěvky – (3 144) 3 144 – – 3 144 Výsledek hospodaření za rozpočtový rok – – – (3 526) – (3 526) ZŮSTATEK K 31. 12. 2014 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

ZPRÁVA ERF O FINANČNÍM PLNĚNÍ ZPRÁVA O FINANČNÍM PLNĚNÍ – 2014 ÚVOD



Předchozí ERF Vzhledem k tomu, že 6. ERF byl uzavřen v roce 2006 a 7. ERF v roce 2008, roční účetní závěrka již neobsahuje tabulky týkající se těchto ERF. Správa převedených zůstatků je však zachycena v rámci 9. ERF. Podobně jako v předchozích letech se v zájmu transparentnosti při předkládání závěrky za rok 2014 v tabulkách rozlišuje u 8. ERF část využitá na základě programování stanoveného v úmluvách z Lomé a část využitá na základě programování stanoveného v dohodě z Cotonou. V souladu s čl. 1 odst. 2 písm. b) vnitřní dohody o 9. ERF byly zůstatky a prostředky ze zrušených závazků z předcházejících ERF převedeny do 9. ERF a během jeho fungování byly přidělovány jako prostředky tohoto ERF. 10. ERF

Dohoda o partnerství AKT-ES, kterou členské státy Evropského společenství a africké, karibské a tichomořské státy (AKT) podepsaly dne 23. června 2000 v Cotonou, vstoupila v platnost dne 1. dubna 2003. Dohoda z Cotonou bylo dvakrát pozměněna, poprvé dohodou podepsanou v Lucemburku dne 25. června 2005 a podruhé dohodou podepsanou v Ouagadougou dne 22. června 2010. Rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Evropské unii vstoupilo v platnost dne 2. prosince 2001. Toto rozhodnutí bylo pozměněno dne 19. března 2007 (rozhodnutím 2007/249/ES). Vnitřní dohoda o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou, přijatá zástupci vlád členských států Evropského společenství dne 17. července 2006, vstoupila v platnost dne 1. července 2008. Podle dohody z Cotonou je druhé období (2008–2013) poskytování pomoci Společenství státům AKT a ZZÚ financováno z 10. ERF ve výši 22 682 milionů EUR, z čehož je: 21 966 milionů EUR vyčleněno pro státy AKT v souladu s víceletým finančním rámcem uvedeným v příloze Ib revidované dohody z Cotonou (z toho 20 466 milionů EUR spravuje Evropská komise), 286 milionů EUR vyčleněno pro ZZÚ v souladu s přílohou IIAa revidovaného rozhodnutí Rady o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství (z toho 256 milionů EUR spravuje Evropská komise), 430 milionů určeno pro Komisi na financování nákladů vyplývajících z plánování a správy zdrojů 10. ERF v souladu s článkem 6 vnitřní dohody. Na základě „ustanovení o skončení platnosti“ 10. ERF (čl. 1 odst. 4 a 5 vnitřní dohody o 10. ERF) po 31. prosinci 2013 nebylo možné přidělit na závazky žádné další prostředky. Nepřidělené prostředky byly převedeny do výkonnostní rezervy. – Překlenovací nástroj V červnu 2013 podepsaly členské státy na zasedání Rady vnitřní dohodu zřizující 11. Evropský rozvojový fond (11. ERF). V platnost vstoupila dnem 1. března 2015. V zájmu kontinuity mezi končícím 10. ERF a 11. ERF, který měl vstoupit v platnost, navrhla Komise přechodná opatření známá jako „překlenovací nástroj“, který měl zajistit dostupnost prostředků na spolupráci se státy Afriky, Karibiku a Tichomoří a se zámořskými zeměmi a územími a na podpůrné výdaje. Překlenovací nástroj byl přijat dne 12. prosince 2013 (rozhodnutím 2013/759/EU) a v platnost vstoupil dne 1. ledna 2014. Financován je z těchto zdrojů: –prostředků z titulu zrušení závazků 8. a 9. ERF do 31. 12. 2013, –nepřidělených zůstatků z 10. ERF k 31. 12. 2013, –prostředků z titulu zrušení závazků 10. ERF a předchozích ERF od 1. 1. 2014 a v průběhu roku. V roce 2014 bylo v rámci překlenovacího nástroje k dispozici celkem 1 597 milionů EUR, z nichž 1 488 milionů EUR bylo vyčleněno pro 11. ERF, v němž se také vyúčtovávají, a 109 milionů EUR zůstává nerozděleno v překlenovacím nástroji. Celková částka, která byla v roce 2014 v rámci 11. ERF k dispozici, včetně úroků a systému Stabex (19 milionů EUR), činila 1 616 milionů EUR (viz celková položka v tabulce 2.6). – Přidělené a nepřidělené/nerozdělené prostředky k 31. 12. 2014

K 31. 12. 2014 bylo na závazky přiděleno 1 160 milionů EUR a nepřiděleno či nerozděleno zůstalo 456 milionů EUR: (v milionech EUR) Dostupné prostředky 1 616 Minus prostředky přidělené na závazky během roku 2014 -1 160 Nepřidělené a nerozdělené prostředky celkem k 31. 12. 2014 456 Rozpis nepřidělených a nerozdělených prostředků na závazky je následující: (v milionech EUR) AKT – nepřiděleno (dvoustranná spolupráce, regionální spolupráce mezi státy AKT, rezerva NOP/ROP) 333 ZZÚ – nepřiděleno 14 Překlenovací nástroj – nerozděleno 109 Nepřidělené + nerozdělené prostředky celkem k 31. 12. 2014 456 – Zbývající prostředky v nečerpatelných výkonnostních rezervách k 31. 12. 2014 Až do vstupu překlenovacího nástroje v platnost dne 1. ledna 2014 se prostředky uvolněné z titulu zrušení závazků z projektů v rámci 9. ERF a předchozích ERF převáděly do výkonnostní rezervy 10. ERF. Dne 1. ledna 2014 se nepřidělené prostředky 10. ERF, s výjimkou prostředků systému Stabex a finančního krytí správních nákladů, převedly do výkonnostní rezervy 11. ERF. Veškeré prostředky uvolněné z titulu zrušení závazků z předchozích ERF se v průběhu roku 2014 převedly do příslušných rezervních fondů. V souladu s čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody o 10. ERF a rozhodnutím Rady ze dne 12. prosince 2013 (2013/759/EU) byly tyto prostředky převedeny do překlenovacího nástroje.



(v milionech EUR) Nečerpatelná výkonnostní rezerva – celkem k 31. 12. 2013 938 Převedeno do nečerpatelné výkonnostní rezervy – celkem v roce 2014 661 Minus prostředky převedené do překlenovacího nástroje celkem -1 597 Nečerpatelná výkonnostní rezerva nepřevedená do překlenovacího nástroje k 31. 12. 2014 2 – Rezerva Stabex v 11. ERF Po uzavření účtů Stabex se nevyužité prostředky a prostředky z titulu zrušení závazků převádějí do rezervy Stabex v rámci balíčku A 11. ERF (čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody o 10. ERF) a poté ve prospěch národních orientačních programů dotčených zemí. Ke dni 31. prosince 2014 činily prostředky Stabex uvolněné z titulu zrušení závazků, které byly převedeny do 11. ERF, celkem 5 milionů EUR. – Spolufinancování 10. ERF

V rámci 10. ERF byly podepsány dohody o převodu částek spolufinancování z členských států a byly přiděleny prostředky na závazky v celkové výši 198,4 milionu EUR, zatímco prostředky na platby byly přiděleny pouze v objemu 177,1 milionu EUR. Následující tabulka uvádí stav prostředků na spolufinancování k 31. 12. 2014: (v milionech EUR) Prostředky na závazky Prostředky na platby Spolufinancování – balíček A 181,4 160,5 Spolufinancování – uvnitř AKT 12,1 12,1 Spolufinancování – správní náklady 4,9 4,5 198,4 177,1 Následující tabulky uvádějí čisté číselné údaje týkající se částek, o nichž bylo rozhodnuto, na něž byla uzavřena smlouva a byly zaplaceny.

V příloze jsou uvedeny tabulky, v nichž je prezentován stav podle jednotlivých nástrojů.

FINANČNÍ VÝKAZY A PŘÍLOHY – FONDY SPRAVOVANÉ EVROPSKOU INVESTIČNÍ BANKOU EVROPSKÁ INVESTIČNÍ BANKA CA/481/15 12. března 2015 Dokument 15/082 SPRÁVNÍ RADA Investiční facilita Finanční výkazy k 31. prosinci 2014 Výkaz o finanční situaci Výkaz zisků a ztrát a ostatního úplného výsledku hospodaření Výkaz změn zdrojů od přispěvatelů Výkaz o peněžních tocích Příloha k finančním výkazům Zpráva nezávislého auditora ORG.: E VÝKAZ O FINANČNÍ SITUACI Body 31.12.2014 31.12.2013 AKTIVA Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty 5 545 399 599 515 Derivátové finanční nástroje 6 448 1 024 Úvěry a pohledávky 7 1 331 918 1 222 199 Realizovatelná finanční aktiva 8 403 085 331 699 Pohledávky za přispěvateli 9/15 42 590 – Finanční aktiva držená do splatnosti 10 99 988 102 562 Ostatní aktiva 11 5 522 148 Aktiva celkem 2 428 950 2 257 147 ZÁVAZKY A ZDROJE OD PŘISPĚVATELŮ ZÁVAZKY Derivátové finanční nástroje 6 14 632 3 545 Výnosy příštích období 12 31 310 35 083 Závazky vůči třetím stranám 13 68 824 331 235 Ostatní závazky 14 2 591 2 572 Závazky celkem 117 357 372 435 ZDROJE OD PŘISPĚVATELŮ Splacené příspěvky členských států 15 2 057 000 1 661 309 Fond z přecenění na reálnou hodnotu 156 122 78 191 Nerozdělený zisk 98 471 145 212 Zdroje od přispěvatelů celkem 2 311 593 1 884 712 Závazky a zdroje od přispěvatelů celkem 2 428 950 2 257 147 Výkaz zisků a ztrát a ostatního úplného výsledku hospodaření

Body Od 1.1.2014 Od 1.1.2013 do 31.12.2014 do 31.12.2013 Úroky a obdobné výnosy 17 77 240 69 593 Úroky a obdobné náklady 17 -1 522 -1 175 Čistý úrok a obdobné výnosy 75 718 68 418 Výnosy z poplatků a provizí 18 1 163 2 728 Náklady na poplatky a provize 18 -37 -43 Čisté výnosy z poplatků a provizí 1 126 2 685 Změna reálné hodnoty derivátových finančních nástrojů -11 663 4 399 Čisté realizované zisky z realizovatelných finančních aktiv 19 8 109 5 294 Čistá kurzová ztráta -222 -6 925 Čistý výsledek z finančních operací -3 776 2 768 Změna snížení hodnoty úvěrů a pohledávek po zohlednění zrušení těchto ztrát 7 -75 756 -27 334 Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv 8 -6 262 -8 176 Ostatní výnosy 21 337 – Obecné správní náklady 20 -38 128 -37 851 (Ztráta)/zisk za rok -46 741 510 Ostatní úplný výsledek hospodaření: Položky, které jsou nebo mohou být přeřazeny do výkazu zisku a ztráty Realizovatelná finanční aktiva – Fond z přecenění na reálnou hodnotu 8 1. Čistá změna reálné hodnoty realizovatelných finančních aktiv 87 230 12 350 2. Čistá částka vykázaná do zisku nebo ztráty -9 299 -2 593 Realizovatelná finanční aktiva celkem 77 931 9 757 Ostatní úplný výsledek hospodaření celkem 77 931 9 757 Roční úplný výsledek hospodaření celkem 31 190 10 267 VÝKAZ ZMĚN ZDROJŮ OD PŘISPĚVATELŮ Splacené příspěvky Fond z přecenění na reálnou hodnotu Nerozdělený zisk Celkem K 1. lednu 2014 Body 1 661 309 78 191 145 212 1 884 712 Příspěvky členských států splacené v průběhu roku 15 105 691 – – 105 691 Nevyužité úrokové subvence a technická pomoc 15 290 000 – – 290 000 Ztráta za rok 2014 – – -46 741 -46 741 Roční ostatní úplný výsledek hospodaření celkem – 77 931 – 77 931 Změny ve zdrojích od přispěvatelů 395 691 77 931 -46 741 426 881 K 31. prosinci 2014 2 057 000 156 122 98 471 2 311 593 Splacené příspěvky Fond z přecenění na reálnou hodnotu Nerozdělený zisk Celkem K 1. lednu 2013 1 561 309 68 434 144 702 1 774 445 Příspěvky členských států splacené v průběhu roku 15 100 000 – – 100 000 Zisk za rok 2013 – – 510 510 Roční ostatní úplný výsledek hospodaření celkem – 9 757 – 9 757 Změny ve zdrojích od přispěvatelů 100 000 9 757 510 110 267 K 31. prosinci 2013 1 661 309 78 191 145 212 1 884 712 Výkaz peněžních toků Body Od 1.1.2014 do 31.12.2014 Od 1.1.2013 do 31.12.2013 PROVOZNÍ ČINNOST (Ztráta)/zisk za rozpočtový rok -46 741 510 Úpravy: Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv 8 6 262 8 176 Ostatní výnosy 21 -337 – Čistá změna snížení hodnoty úvěrů a pohledávek 7 75 756 27 334 Aktivovaný úrok z úvěrů a pohledávek 7 -11 915 -10 363 Změna vzniklého úroku a zůstatkové hodnoty úvěrů a pohledávek 895 -249 Změna vzniklého úroku a zůstatkové hodnoty finančních aktiv držených do splatnosti 10 12 733 Změna výnosů příštích období -3 773 -2 725 Dopad změn směnných kurzů na úvěry 7 -92 707 30 402 Dopad změn směnných kurzů na realizovatelná finanční aktiva -449 -1 154 Dopad změn směnných kurzů na pokladní hotovost -9 362 -378 (Ztráta)/zisk z provozní činnosti před změnami v provozních aktivech a závazcích -82 359 52 286 Čerpané úvěry 7 -248 326 -242 203 Splátky úvěrů 7 166 578 119 160 Změna vzniklých úroků z peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů 5 7 -1 Změny reálné hodnoty derivátů 11 663 -4 399 Zvýšení hodnoty finančních aktiv držených do splatnosti 10 -1 610 057 -680 635 Splatnost finančních aktiv držených do splatnosti 10 1 612 619 676 369 Zvýšení hodnoty realizovatelných finančních aktiv 8 -42 646 -34 700 Splátky/prodej realizovatelných finančních aktiv 8 43 378 38 737 (Snížení)/zvýšení hodnoty ostatních aktiv -5 374 76 Zvýšení hodnoty ostatních závazků 19 1 419 Snížení závazků vůči Evropské investiční bance -175 -6 539 Čisté peněžní toky z provozní činnosti -154 673 -80 430 FINANČNÍ ČINNOST Příspěvky získané od členských států 15 105 691 187 310 Částky získané od členských států v souvislosti s úrokovými subvencemi a technickou pomocí 7 410 50 000 Částky vyplacené jménem členských států v souvislosti s úrokovými subvencemi a technickou pomocí -21 899 -24 312 Čisté peněžní toky z finančních činností 91 202 212 998 Čisté (snížení)/zvýšení peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů -63 471 132 568 Souhrnný výkaz o peněžních tocích: Peníze a peněžní ekvivalenty na začátku účetního období 599 507 466 561 Čistý peněžní tok z: provozní činnosti -154 673 -80 430 finanční činnosti 91 202 212 998 Dopad změn směnných kurzů na peníze a peněžní ekvivalenty 9 362 378 Peníze a peněžní ekvivalenty na konci účetního období 545 398 599 507 Peněžní prostředky a peněžní ekvivalenty tvoří: Hotovost 5 9 642 194 107 Termínované vklady (bez vzniklých úroků) 415 756 405 400 Komerční papíry 5 120 000 – 545 398 599 507 Příloha k finančním výkazům k 31. prosinci 2014 1 Obecné informace Investiční facilita (dále jen „facilita“) byla zřízena v rámci dohody z Cotonou (dále jen „dohoda“) o spolupráci a rozvojové pomoci sjednané mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy (dále jen „státy AKT“) a Evropskou unií a jejími členskými státy dne 23. června 2000 a přepracované dne 25. června 2005 a 23. června 2010. Facilita není samostatnou právnickou osobou; Evropská investiční banka (dále jen „EIB“ nebo „banka“) spravuje příspěvky jménem členských států (dále jen „dárci“) v souladu s podmínkami dohody a plní funkci jejího správce. Financování v rámci dohody je poskytováno z rozpočtů členských států EU. Členské státy EU přispívají částkami vyčleněnými na financování facility a granty na financování úrokových subvencí podle víceletých finančních rámců (prvního finančního protokolu na období 2000–2007 označovaného jako 9. Evropský rozvojový fond (ERF), druhého finančního protokolu na období 2008–2013 označovaného jako 10. ERF a překlenovacího nástroje na období od 1. ledna 2014 do dne vstupu v platnost třetího finančního protokolu na období 2014–2020 označovaného jako 11. ERF). Evropská investiční banka je pověřena správou:

–facility, revolvingového fondu ve výši 3 185,5 milionu EUR nesoucího riziko, jehož účelem je posílit investice soukromého sektoru v zemích AKT; z toho 48,5 milionu EUR bylo vyčleněno pro zámořské země a území (dále jen „ZZÚ“), –grantů určených na financování úrokových subvencí v maximální výši 586,85 milionu EUR pro státy AKT a 3,5 milionu EUR pro ZZÚ. Až 15 % těchto subvencí může být použito na financování technické pomoci související s projekty (dále jen „TP“), –překlenovacího nástroje, z něhož se pokrývají granty na financování úrokových subvencí a technické pomoci související s projekty a který tvoří nepřidělené zůstatky a zůstatky uvolněné z titulu zrušených závazků z předchozích ERF. Tyto finanční výkazy se vztahují k období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014. Správní rada EIB na návrh řídícího výboru EIB finanční výkazy schválila dne 12. března 2015 a povolila jejich postoupení Radě guvernérů ke schválení do 28. dubna 2015. 2 Významné účetní zásady Základ pro sestavování – prohlášení o shodě Finanční výkazy facility byly sestaveny v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS), jak je přijala Evropská unie. 2.2Reklasifikace údajů za předchozí rok Poplatky za poskytnutí úvěru se již nevykazují jako výnosy z poplatků a provizí, ale jako úroky a obdobné výnosy. Dopad reklasifikace na srovnatelné informace za rok 2013 činí 1 323 tisíc EUR.

2.3Významné účetní úsudky a odhady Při sestavování finančních výkazů je nutné pracovat s účetními odhady. Je rovněž nutné, aby vedoucí pracovníci EIB používali při uplatňování účetních zásad investiční facility vlastní úsudek. Oblasti vyžadující vysoký stupeň vlastního uvážení, vysoce složité oblasti nebo oblasti, u nichž mají pro účetní výkazy značný význam předpoklady a odhady, se zveřejňují níže. Úsudky a odhady se používají zejména v následujících oblastech: Oceňování finančních nástrojů reálnou hodnotou Reálná hodnota finančních aktiv a finančních závazků, které jsou obchodovány na aktivních trzích, vychází z kotovaných tržních cen nebo cenových nabídek makléřů. Pokud nelze reálnou hodnotu odvodit z aktivních trhů, určí se pomocí různých metod oceňování, včetně matematických modelů. Tyto modely pracují pokud možno s údaji z pozorovatelných trhů, není-li to však možné, je pro stanovení reálné hodnoty nutná určitá míra úsudku. Toto ocenění se v rámci hierarchie reálných hodnot řadí do různých úrovní na základě vstupních údajů použitých v metodách oceňování, které jsou popsány a zveřejněny v bodech přílohy 2.5.3 a 4. Tyto metody oceňování mohou využívat model čisté současné hodnoty a diskontovaných peněžních toků, srovnání s podobnými nástroji, jejichž tržní ceny lze zjistit, Black-Scholesův model, polynomický model oceňování opcí a další oceňovací modely. Předpoklady a údaje používané v metodách oceňování zahrnují bezrizikové a referenční úrokové sazby, úvěrová rozpětí pro odhad diskontních sazeb, ceny akcií a dluhopisů, směnné kurzy, ceny akcií a hodnotu akciových indexů a očekávanou volatilitu a korelace cen. Cílem metod oceňování je stanovení reálné hodnoty, které odpovídá ceně, jež by byla získána z prodeje aktiva nebo zaplacena za převzetí závazku v rámci řádné transakce mezi účastníky trhu ke dni ocenění. Pro určení reálné hodnoty běžných a jednodušších finančních nástrojů, jako jsou úrokové a měnové swapy, využívá facilita obecně uznávaných modelů oceňování, které používají pouze zjistitelné tržní údaje a vyžadují uplatnění úsudku a odhadů vedoucích pracovníků jen v menší míře. Zjistitelné ceny a údaje pro oceňovací modely jsou u kotovaných dluhových a majetkových cenných papírů, derivátů obchodovaných na burze a jednoduchých OTC derivátů, jako jsou úrokové swapy, obvykle dostupné na trhu. Dostupnost zjistitelných tržních cen a údajů pro oceňovací modely snižuje potřebu úsudku a odhadů vedoucích pracovníků a rovněž snižuje nejistotu spjatou se stanovením reálné hodnoty. Dostupnost zjistitelných tržních cen a údajů se liší v závislosti na povaze produktů a trhů a podléhá změnám vyplývajícím z konkrétních událostí i obecných podmínek na finančních trzích. U komplexnějších nástrojů používá facilita vlastní modely oceňování, které jsou odvozeny z uznávaných oceňovacích modelů. V těchto případech nemusí být některé nebo všechny významné údaje zjistitelné na trhu a odvozují se z tržních cen či sazeb nebo se odhadují na základě předpokladů. K nástrojům, u nichž jsou nepozorovatelné údaje významné, patří například některé úvěry a záruky, pro něž neexistuje aktivní trh. Modely oceňování, které využívají významné nepozorovatelné údaje, vyžadují při stanovení reálné hodnoty vyšší míru úsudku a odhadů vedoucích pracovníků. Úsudek a odhady vedoucích pracovníků jsou obvykle nutné pro volbu vhodného modelu oceňování, stanovení očekávaných budoucích peněžních toků oceňovaného finančního nástroje, určení pravděpodobnosti selhání protistrany nebo předčasného splacení a volbu vhodné diskontní sazby. Facilita má zavedený kontrolní rámec pro stanovení reálné hodnoty. Tento rámec zahrnuje funkce EIB pro řízení rizik investiční banky a řízení tržních údajů. Tyto funkce jsou nezávislé na řízení front office a odpovídají za ověřování významných ocenění na reálnou hodnotu. Zvláštní kontroly zahrnují: –ověření zjistitelných cen,

–přezkum a schvalování nových modelů oceňování a změn stávajících modelů, –kalibraci a zpětné testování modelů na pozorovaných tržních transakcích, –analýzu a vyšetření významných změn ocenění, –přezkum významných nepozorovatelných údajů a úpravy ocenění. Pokud se k ocenění tržní hodnotou používají informace třetích stran, jako jsou makléřské nabídky nebo oceňovací služby, facilita ověří, zda tato ocenění splňují požadavky IFRS. To zahrnuje následující úkony: –určit, zda je stanovení ceny nabídkou makléře nebo oceňovací službou přiměřené, –posoudit, zda je konkrétní nabídka makléře nebo oceňovací služba spolehlivá, –porozumět tomu, jakým způsobem byla reálná hodnota stanovena a do jaké míry reprezentuje skutečné tržní transakce, –v případech, kdy jsou pro stanovení reálné hodnoty použity ceny za podobné nástroje, porozumět tomu, jak byly tyto ceny upraveny, aby odrážely charakteristiky oceňovaného nástroje. Ztráty ze snížení hodnoty úvěrů a pohledávek Facilita ke každému rozvahovému dni kontroluje své úvěry a pohledávky a hodnotí, zda by měla do výkazu o zisku nebo ztrátě a ostatním úplném výsledku hospodaření zanést opravnou položku z titulu snížení jejich hodnoty. Vedení EIB musí při stanovení rozsahu takové opravné položky využít svůj úsudek zejména pro odhad objemu a okamžiku budoucích peněžních toků. Tyto odhady vycházejí z předpokladů týkajících se řady faktorů, skutečné výsledky proto mohou být odlišné a může být nutné opravnou položku později upravit. Kromě zvláštních opravných položek u jednotlivých významných úvěrů a pohledávek může facilita rovněž zaúčtovat společnou opravnou položku z titulu snížení hodnoty v souvislosti s expozicemi, které sice nebyly zvláště označeny jako vyžadující opravnou položku, ale u nichž se oproti době poskytnutí zvýšilo riziko selhání. V zásadě se úvěr považuje za úvěr se sníženou hodnotou, jestliže je platba úroku a jistiny 90 a více dní po splatnosti a zároveň se vedení EIB domnívá, že existuje objektivní ukazatel snížení hodnoty. Ocenění nekotovaných realizovatelných kapitálových investic

Ocenění nekotovaných realizovatelných kapitálových investic se obvykle zakládá na jednom z následujících faktorů: –transakcí z poslední doby provedených za obvyklých tržních podmínek, –aktuální reálné hodnoty jiného, ale v podstatě totožného nástroje, –očekávaných peněžních tocích diskontovaných současnou sazbou pro aktiva s podobnými podmínkami a rizikovým profilem, –metody vycházející z upravené čisté hodnoty aktiv nebo –jiných modelů oceňování. Při stanovení peněžních toků a diskontních faktorů u nekotovaných realizovatelných kapitálových investic se ve velké míře používají odhady. Facilita pravidelně upravuje metody oceňování a ověřuje jejich platnost, přičemž používá údaje o cenách pozorovatelných aktuálních tržních transakcí se stejným finančním nástrojem nebo jiné zjistitelné tržní údaje. Snížení hodnoty realizovatelných finančních aktiv Facilita rozhodne, že se hodnota realizovatelných finančních aktiv snížila, pokud dojde k významnému nebo dlouhodobějšímu poklesu jejich reálné hodnoty pod výši pořizovací ceny nebo pokud existují jiné objektivní známky poklesu jejich hodnoty. Zda lze pokles považovat za „významný“ nebo „dlouhodobý“, se určí na základě úsudku. Obecně facilita považuje pokles za „významný“, pokud dosahuje 30 % či více, a za „dlouhodobý“, trvá-li déle než 12 měsíců. Facilita dále hodnotí další faktory jako běžnou volatilitu ceny akcie v případě, že je kotována, a budoucí peněžní toky a diskontní faktory v případě, že kotována není. Konsolidace účetních jednotek, v nichž má facilita podíl Facilita učinila významný úsudek, na jehož základě nemá kontrolu nad žádnou z jednotek, v nichž má podíl. Důvodem je skutečnost, že ve všech takových jednotkách nese výlučnou odpovědnost za řízení a kontrolu činností a záležitostí partnerství hlavní společník, správce fondu nebo správní rada, kteří jsou také oprávněni ke všem úkonům nezbytným k naplnění účelu a cílů partnerství v souladu s investičními a dalšími příslušnými pokyny. 2.4Změny účetních pravidel

S výjimkou níže uvedených změn facilita pro všechna vykazovaná období v těchto účetních výkazech soustavně uplatňovala účetní pravidla uvedená v bodu přílohy 2.5. Facilita přijala následující nové standardy a změny standardů. Přijaté standardy Při sestavování těchto finančních výkazů byly přijaty následující standardy, změny standardů a výklady: IFRS 10 Konsolidovaná účetní závěrka IFRS 10 nahrazuje IAS 27 „Konsolidovaná a individuální účetní závěrka“, který se zabývá konsolidovanými účetními závěrkami, a SIC-12 „Konsolidace — jednotky zvláštního určení“. IFRS 10 obsahuje novou definici kontroly, která nabízí jednoduchý základ pro konsolidaci všech jednotek. Tento základ vychází z koncepce moci nad jednotkou, do níž investor investoval, variability výnosů na základě angažovanosti investora v jednotce, do níž investoval, a jejich propojení, namísto zaměření na právní kontroly či expozici a výnosy v závislosti na charakteru jednotky. Přijetí IFRS 10 nemělo žádný dopad na konsolidaci investic držených facilitou. Formulace ohledně uplatňování IFRS 10 proto není třeba měnit. IFRS 11 Společná ujednání IFRS 11 nahrazuje IAS 31 Účasti ve společném podnikání a SIC-13 Spoluovládané jednotky – nepeněžní vklady spoluvlastníků a stanoví zásady účetního výkaznictví účetních jednotek s podílem ve společně ovládaných ujednáních. V rámci IFRS 11 se rozlišují pouze dva druhy společných ujednání: společná činnost a společné podniky, jejichž klasifikace vychází z práv a povinností smluvních stran vyplývajících z daného ujednání, a nikoli z jejich právní formy. Přijetí tohoto standardu nemělo na finanční výkazy facility žádný dopad. IFRS 12 Zveřejnění podílů v jiných účetních jednotkách IFRS 12 uvádí, jaké informace je třeba v ročních účetních závěrkách zveřejnit, aby z nich bylo možné vyvodit charakter podílů účetní jednotky v dceřiných společnostech, přidružených podnicích, společných ujednáních a nekonsolidovaných strukturovaných jednotkách a rizika s nimi spojená. Požadavky na zveřejnění podle IFRS 12 nezahrnují požadavek na předložení srovnávacích informací za období před prvním použitím IFRS 12. Nově zveřejňované informace jsou uvedeny v bodě přílohy 22. Změny IFRS 10, IFRS 11 a IFRS 12 – Konsolidovaná účetní závěrka, společná ujednání a zveřejnění podílů v jiných účetních jednotkách: prozatímní pokyny Změny objasňují prozatímní pokyny obsažené v