Sdělení komise - Pátá národní zpráva Evropského společenství podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) (požadována podle článku 12 Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu) {SEK(2009)1652} /* KOM/2009/0667 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 3.12.2009 KOM(2009)667 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE PÁTÁ NÁRODNÍ ZPRÁVA EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ PODLE RÁMCOVÉ ÚMLUVY ORGANIZACE SPOJENÝCH NÁRODŮ O ZMĚNĚ KLIMATU (UNFCCC) (požadována podle článku 12 Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu) {SEK(2009)1652} OBSAH 1. Shrnutí 3 1.1. Okolnosti týkající se jednotlivých členských států 4 1.2. Přehled 6 1.3. Politiky a opatření 6 1.4. Prognózy 7 1.5. Dopady, náchylnost a přizpůsobení 10 1.6. Finanční zdroje a transfer technologií 11 1.7. Výzkum a systematické sledování 11 1.8. Vzdělávání, odborná příprava a školení a informovanost veřejnosti 13 1. SHRNUTÍ Toto je pátá národní zpráva Evropského společenství (ES) podle článku 12 Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC). Evropské společenství a jeho 27 členských států se již několik let, jak individuálně, tak společnými silami, podílí na boji proti změně klimatu. V roce 2008 byl v rámci ES schválen integrovaný a ambiciózní balíček politik a opatření k řešení problematiky energetiky a změny klimatu, který znamenal velký krok vpřed. Balíček obsahuje návrhy týkající se obnovitelné energie, systému pro obchodování s emisemi (EU ETS), společného úsilí členských států o snížení emisí z odvětví mimo EU ETS a geologického ukládání oxidu uhličitého a zároveň stanoví konkrétní cíle pro rok 2020. Balíček také obsahuje právně závaznou povinnost snížit do roku 2020 emise skleníkových plynů o 20 % ve srovnání s rokem 1990. Ve stejné době, kdy byl schválen balíček opatření pro oblast energetiky a změny klimatu, bylo přijato nařízení, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nové osobní automobily, a pro dodavatele fosilních paliv byla odsouhlasena povinnost snížit emise skleníkových plynů v průběhu celého procesu výroby paliva. V rámci dalšího významného vývoje došlo v nedávné době k začlenění činností v oblasti letectví do systému EU ETS a byla přijata nová směrnice na podporu čistých a energeticky účinných silničních vozidel. Evropské společenství provádí politiky a v reakci na měnící se okolnosti neustále vyvíjí nové. Vývoj těchto politik je podporován výzkumem klimatického systému, poznatky o dopadech klimatických změn a určováním možností pro jejich zmírnění i pro přizpůsobení se jim. Soubor projektů se zaměřuje na technologie a strategie ke snížení emisí skleníkových plynů pocházejících z konkrétních hospodářských odvětví, jako je energetika a doprava. Stávající politiky přispěly například k tomu, že se od roku 2003 v zemích EU-27 pomalu snižuje spotřeba energie na osobu. V letech 1990–2007 se také snížily emise skleníkových plynů. Primární energetická náročnost od roku 1996 neustále klesá. Výrazně se navíc zvýšilo využívání obnovitelných zdrojů energie. Díky stávajícím opatřením a využití mechanismů Kjótského protokolu země EU-15 očekávají, že splní cíl Kjótského protokolu. Do roku 2020 se počítá s tím, že se na základě stávajících opatření předpokládané emise EU-15 (bez LULUCF[1]) stabilizují zhruba na úrovních roku 2010, zatímco celkové emise EU-27 se nejdříve mírně sníží a do roku 2020 se opět postupně vrátí na úrovně z roku 2005. Díky dodatečným opatřením se však předpokládá, že emise v zemích EU-27 budou do roku 2020 nadále klesat a ve srovnání s rokem 1990 se sníží o 15 % (ačkoli mnoho prognóz členských států zatím nezohledňuje plný dopad nově navrhovaných politik v oblasti klimatu). Pokud jde o LULUCF, ukazují dostupná data z dvaceti členských států, že v letech 1990–2007 celkově vzrostla čistá snížení. Nicméně se očekává, že do roku 2020 dojde k rapidnímu snížení čistého množství zachyceného uhlíku z LULUCF a stav se vrátí na úrovně z roku 1990. Je tedy možné, že se čisté emise skleníkových plynů z LULUCF do roku 2020 zvýší. Zatímco snižování emisí skleníkových plynů je pro odvrácení nebezpečné změny klimatu nanejvýš důležité, uvědomuje si Evropské společenství také, že některé dopady jsou vzhledem k dřívějším emisím nevyhnutelné. Evropské společenství proto provedlo výzkum a podniklo kroky vedoucí k porozumění těmto dopadům, k vývoji možností přizpůsobení a k pomoci rozvojovým zemím, aby byly schopny lépe čelit problémům spojeným se změnou klimatu. Tyto kroky zahrnují koordinovanější přístup k vývoji politiky na základě bílé knihy, která určuje směr politiky ES v nadcházejících letech. Evropské společenství se kromě opatření v oblasti změny klimatu na domácí půdě silně zaměřuje i na pomoc rozvojovým zemím v boji proti chudobě a v dosahování rozvojových cílů tisíciletí OSN. Boj proti změně klimatu tvoří nedílnou součást tohoto programu. V posledních letech došlo v řadě různých rámcových předpisů k výraznému posílení konkrétní spolupráce v oblasti změny klimatu. Během několika posledních let postupně narůstaly také finanční příspěvky ES spojené se změnou klimatu. Evropské společenství si uvědomuje význam informovanosti veřejnosti, vzdělávání a odborné přípravy a školení v oblasti změny klimatu. V rámci příprav tohoto sdělení se konala šestitýdenní konzultace, během které měly evropské organizace, jichž se program v oblasti změny klimatu dotýká, poskytnout zpětnou vazbu. Díky zpětné vazbě bylo možno některé informace obsažené v tomto sdělení lépe prezentovat. Konzultace také přinesla řadu názorů na poslední vývoj politiky EU v oblasti klimatu. Z větší části se jednalo o pozitivní názory, zejména pokud jde o nedávný balíček opatření pro oblast energetiky a klimatu, ale objevily se také určité obavy a návrhy, ve kterých oblastech je podle zúčastněných stran třeba učinit další opatření. Dohodnutým cílem ES, který přesahuje rok 2012, je omezit růst celosvětové průměrné teploty na méně než 2 °C ve srovnání s hodnotami před industrializací. Pokud bude současný vývoj emisí pokračovat, mohlo by dojít k překročení tohoto prahu již v roce 2050. Bude třeba vyvinout značné úsilí o přizpůsobení i v případě, že se podaří nárůst celosvětové průměrné teploty udržet pod hodnotou 2° C. Pro dosažení těchto cílů jsou podle ES nutné tři klíčové předpoklady: cíle a opatření, financování a vybudování efektivního celosvětového trhu s uhlíkem. Je nezbytné, aby mezinárodní dohoda, která bude platit po roce 2012, byla dostatečně ambiciózní a komplexní, tj. musí stanovit srovnatelná snížení pro všechny rozvinuté země a obsahovat vhodná opatření pro rozvojové země ke snižování emisí. Pokud bude takové dohody dosaženo, je ES pevně rozhodnuto zvýšit současný závazný cíl snížení z 20 % na 30 %. Okolnosti týkající se jednotlivých členských států Obyvatelstvo - Po přistoupení Bulharska a Rumunska dne 1. ledna 2007 se nyní Evropská unie skládá z 27 členských států. Počet obyvatelstva v zemích EU-27 neustále roste, a to zhruba o 0,3 % ročně. Podobný trend již byl zmíněn i ve čtvrté národní zprávě. Hospodářství - HDP v EU-27 neustále rostlo (v letech 1995–2007 o zhruba 2,3 %) hlavně díky silnému růstu v odvětví služeb. Energetika - Celková primární a konečná spotřeba energie v letech 1990–2007 rostla (ročně asi o 0,5 %), v posledních letech se však stabilizovala. - Trend přechodu z uhlí na plyn v rámci skladby primárních zdrojů energie uvedený ve čtvrté národní zprávě pokračuje. Míra růstu využívání obnovitelných zdrojů (především větru a biomasy) však od roku 2002 stoupá. - Závislost EU na dovozu fosilních paliv se od zveřejnění čtvrté národní zprávy prudce zvýšila, což vede k jistým obavám ohledně zabezpečení dodávek energie. Doprava - Zvýšení konečné spotřeby energie z velké části vyvolala neustále rostoucí poptávka po energii v dopravě. - Od roku 1990 nadále silně roste jak nákladní, tak osobní doprava. Růst osobní dopravy začíná vykazovat mírný odklon od hospodářského růstu. Využívání půdy, zemědělství a lesnictví - Všeobecně se podíl půdy využívané v zemědělství v letech 1990–2005 ve většině členských států snížil zhruba o 10 %. Plocha lesů (kromě jiných zalesněných ploch) se ve stejném období zvýšila zhruba o 8 %. Přehled - Celkové emise skleníkových plynů v EU-27 (bez LULUCF) se v letech 1990–2007 snížily o 9,3 %. V EU-15 klesly celkové emise skleníkových plynů ve stejném období o 4,3 %. Největší relativní změnu prodělalo jak v zemích EU-27, tak EU-15 odvětví odpadů, ve kterém došlo k výraznému snížení emisí metanu (CH4) z řízených skládek pevného odpadu. - Emise EU-15 (bez LULUCF) za posledních pět let byly průměrně o 3,1 % nižší než úroveň základního roku. - Emise všech skleníkových plynů se v roce 2007 ve srovnání s rokem 2006 snížily v EU-27 o 1,2 % a v EU-15 o 1,6 %. Bylo to způsobeno především snížením emisí oxidu uhličitého z domácností a odvětví služeb z důvodu teplejších povětrnostních podmínek v roce 2007 ve srovnání s rokem předchozím a změnami typů nakupovaného paliva (z roku 2007 na rok 2006 a 2008) kvůli kolísání cen pohonných hmot. Politiky a opatření - Mnoho stávajících politik a opatření na úrovni ES se v současné době posiluje, aby byly splněny cíle integrovaného balíčku opatření pro oblast energetiky a změny klimatu. - Evropské společenství se zavázalo snížit do roku 2020 emise skleníkových plynů o nejméně 20 % ve srovnání s rokem 1990 a v případě, že bude dosaženo uspokojivé mezinárodní dohody, si ES stanoví závazek zvýšit tento cíl na 30 %. - ES se zavázalo zajišťovat 20 % celkové hrubé konečné spotřeby energie EU z obnovitelných zdrojů (včetně elektřiny, tepla a dopravy) a také splnit cíl, podle kterého musí podíl energie z obnovitelných zdrojů ve všech typech dopravy v roce 2020 tvořit nejméně 10 % konečné spotřeby energie v odvětví dopravy. - ES se zavázalo snížit do roku 2020 celkovou spotřebu primární energie o 20 % ve srovnání s běžnou výchozí úrovní. - Systém EU pro obchodování s emisemi nyní dospěl do druhé fáze (2008–2012), posílený o nové poznatky z fáze první (2005–2007). Ve fázi III se plánuje další posilování a rozšiřování včetně začlenění odvětví letectví do systému (již od roku 2012). - Nedávný vývoj zahrnuje také nové právní předpisy týkající se snížení emisí skleníkových plynů z odvětví, na která se EU ETS nevztahuje, zachycování a ukládání uhlíku, výkonnostních emisních norem pro nové osobní automobily, výroby pohonných hmot a energeticky účinných silničních vozidel. - Úspěšné zakončení mezinárodních jednání o změně klimatu, která se budou konat v Kodani v prosinci 2009, je pro ES klíčovou prioritou. Prognózy - EU-15 přijala podle Kjótského protokolu cíl snížit v letech 2008–2012 emise průměrně o 8 % v porovnání s emisemi v základním roce. Předpokládá se, že emise skleníkových plynů v EU-15 se v roce 2010 sníží o 7,5 % oproti úrovni v základním roce (díky stávajícím opatřením se emise sníží o 320 milionů tun oproti emisím v základním roce činícím 4 266 milionů tun). Odhaduje se, že provádění dodatečných opatření sníží v roce 2010 emise EU-15 o 9,2 % oproti úrovni v základním roce (díky dodatečným opatřením se emise sníží o dalších 73 milionů tun oproti úrovni v základním roce). Předpokládá se proto, že emise EU-15 se v roce 2010 vzhledem k očekávanému dopadu vnitrostátních politik a opatření sníží o 1,2 procentního bodu oproti cíli Kjótského protokolu. - Očekává se, že zamýšlené využívání flexibilních mechanismů členskými státy EU povede ke zvýšení předpokládaných emisních práv pro EU-15 v závazkovém období o další 2,2 % oproti emisím v základním roce na 94,2 % (93 milionů tun) a využívání propadů uhlíku tuto úroveň dále zvýší o 1,0 % na 95,2 % (42 milionů tun) oproti úrovni v základním roce. Kromě toho se očekává, že získáváním emisních kreditů pocházejících z flexibilních mechanismů přispějí provozovatelé spadající pod EU ETS ke zvýšení předpokládaných emisních práv v závazkovém období o další 1,4 % na 96,6 % (61,2 milionů tun) oproti emisím v základním roce. Ilustrace - 1 Emise skleníkových plynů a prognózy v zemích EU-15 (bez LULUCF) podle scénáře „s opatřeními“ a „s dodatečnými opatřeními“, EU-15 1990–2020 [pic] Ilustrace – 2 Emise skleníkových plynů a prognózy v zemích EU-27 (bez LULUCF) podle scénáře „s opatřeními“ a „s dodatečnými opatřeními“ [pic] Poznámka: Index na vertikální ose odkazuje na základní rok pro EU-15, tj. emise CO2, CH4 a N2O v roce 1990 a emise fluorovaných skleníkových plynů v roce 1995 (s výjimkou Francie, Itálie a Rakouska, kde je výchozí rok pro fluorované plyny rok 1990). To znamená, že pro EU-15 neodpovídá hodnota za rok 1990 přesně 100. Jelikož EU-27 nemá společný cíl podle Kjótského protokolu, a tudíž ani žádný společný základní rok, odkazuje index na vertikální ose na emise v roce 1990 pro EU-27. - Vzhledem k účinku vnitrostátních opatření a také vzhledem k zamýšlenému využívání mechanismů Kjótského protokolu, propadů uhlíku a účinku EU ETS členskými státy se očekává, že EU-15 v roce 2010 překročí svůj cíl o 5,8 procentního bodu (předpokládá se 3 677 milionů tun emisí). - Odhaduje se, že emise skleníkových plynů v EU-27 budou v roce 2010 v důsledku prováděných opatření o 9,7 % nižší než úrovně v roce 1990, a vezmou-li se v úvahu i plánovaná opatření, bude snížení obnášet 11,4 %. - V současné době se předpokládá, že emise EU-27 budou v roce 2020 podle scénáře „se stávajícími opatřeními“ nižší oproti úrovním v roce 1990 o 6,4 % a o 14,3 % podle scénáře „s dodatečnými opatřeními“, zatímco cíl EU spočívá ve snížení emisí v porovnání s rokem 1990 o 20 %. Většina (16) členských států však ve svých prognózách ještě nezohlednila balíček opatření EU pro oblast klimatu a energetiky plánovaný na rok 2020. - Dvacet členských států ve svých posledních prognózách nevzalo v úvahu dopad finanční krize. Dopady, náchylnost a přizpůsobení - Od čtvrté národní zprávy došlo v Evropě k velkému pokroku v posuzování dopadů změny klimatu a ve vývoji politiky přizpůsobení. - Čtvrtá hodnotící zpráva Mezivládního panelu o změně klimatu (IPCC) vydaná v roce 2007 podala důkazy, že změnu klimatu vyvolávají emise skleníkových plynů vytvářené člověkem, a poskytla nový podnět k výzkumu změny klimatu a vývoji politiky v Evropě. Evropští výzkumní pracovníci k tomuto úsilí svou podporou procesu významně přispěli a poskytli pro zprávu nové vědecké důkazy. - Od zveřejnění čtvrté hodnotící zprávy IPCC bylo možno zaznamenat větší rozsah změny. Zprávy Evropské agentury pro životní prostředí (EEA), Společné výzkumné středisko ES (JRC-IES) a projekty rámcového programu pro výzkum financované Společenstvím podaly nové důkazy, že změna klimatu bude mít pro celou Evropu a nejen pro ni závažné dopady. Financuje se řada nových výzkumných programů, abychom lépe porozuměli otázce přizpůsobení. - ES přijalo koordinovanější přístup k vývoji politiky a zveřejnilo bílou knihu o přizpůsobení se změně klimatu, která určuje směr politiky ES v nadcházejících letech. ES v současné době pracuje na návrhu rámce pro přizpůsobení, aby snížila náchylnost EU k dopadům změny klimatu. Tento rámec doplní a posílí opatření prováděná členskými státy EU. Bílá kniha o přizpůsobení byla zveřejněna v dubnu 2009. - ES prosazuje řadu iniciativ na podporu rozvojových zemí v jejich úsilí o přizpůsobení se změně klimatu. Globální aliance pro boj proti změně klimatu vytvořená v roce 2007 za účelem prohloubení spolupráce mezi ES a rozvojovými zeměmi například obnovuje závazek ES zařadit změnu klimatu do rozvojové spolupráce a poskytuje technickou a finanční pomoc pro přizpůsobení v nejméně rozvinutých zemích a v malých ostrovních rozvojových státech. - Evropská komise vyvíjí evropské informační („clearingové“) středisko nejaktuálnějších informací odpovídajících nejnovějšímu technologickému vývoji – nástroj IT a databáze o dopadu změny klimatu, náchylnosti a nejlepších postupech přizpůsobení. - Přizpůsobení se změně klimatu brzdí velká nejistota ohledně budoucích klimatických podmínek – srážek, slunečního svitu, teploty – na lokální úrovni. Dlouhodobý udržitelný systém pozorování planety je nezbytnou podmínkou pro snížení této nejistoty. ES takový systém právě zřizuje prostřednictvím iniciativy Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti[2] a Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat[3]. Finanční zdroje a transfer technologií - Od zveřejnění čtvrté národní zprávy se používá přesnější a podrobnější kategorizace povahy projektů ke změně klimatu, aby bylo možno získat jasnější představu o míře finančních příspěvků určených na různá opatření proti změně klimatu, a ve větší míře se také používá systém identifikace vycházející z cílů úmluv OSN z Ria („Rio Markers“), který určuje složku projektu týkající se změny klimatu. - Finanční příspěvky ES[4] z projektů na rozvoj programů vnější spolupráce spojených se změnou klimatu v rozvojových zemích se stále zvyšovaly ze 160 milionů EUR v roce 2004 na 318 milionů EUR v roce 2007[5]. V případě těchto projektů se nejedná o projekty mechanismu čistého rozvoje. - Význam opatření pro přizpůsobení se změně klimatu neustále roste, jak vyplývá ze zvyšujících se finančních zdrojů[6] vyčleněných pro tuto oblast. - Sdělení „Posílení mezinárodního financování pro změnu klimatu: evropský návrh pro kodaňskou dohodu“ přijaté dne 10. září 2009 předkládá návrh na navýšení mezinárodních finančních prostředků na pomoc rozvojovým zemím v boji proti změně klimatu. Uznává, že otázka financování je klíčová pro to, aby bylo v Kodani dosaženo dohody s ambiciózními cíli. - Zvýšenou pozornost zaměřenou na změnu klimatu podporuje řada nových finančních mechanismů a iniciativ, jako je Globální fond pro energetickou účinnost a energii z obnovitelných zdrojů (GEEREF), Globální aliance pro boj proti změně klimatu (GGCA) a nástroj EU-AKT pro energetiku, který se sice týká jiné oblasti, ale přesto významně přispívá k boji proti změně klimatu. - Změna klimatu tvoří hlavní osu (sedmého) evropského rámcového programu pro výzkum, včetně řady iniciativ a projektů, jejichž konkrétním cílem je pomoci rozvojovým zemím řešit problémy spojené se změnou klimatu. Instituce zúčastněných stran, které nejsou uvedeny v příloze I, obdržely od ES od roku 2004 finanční prostředky na výzkumné činnosti ve výši 19,3 milionu EUR. Výzkum a systematické sledování - Od zveřejnění čtvrté národní zprávy zaznamenal výzkum v oblasti změny klimatu zásadní vývoj, zejména v sedmém rámcovém programu pro výzkum a technologický vývoj, který byl zahájen v roce 2007: - Celkový rozpočet sedmého rámcového programu činí 50,52 miliardy EUR pro období 2007–2013, což v ročním průměru představuje zvýšení o 65 % oproti rozpočtu pro šestý rámcový program. Struktura sedmého rámcového programu je širší a ucelenější a má čtyři hlavní oblasti – „spolupráce“, „lidé“, „myšlenky“ a „schopnosti“ (pátá oblast „Euratom“, financovaná ve výši 2,75 miliardy EUR, se věnuje nukleárnímu výzkumu). Udržitelný rozvoj byl zahrnut jako součást a cíl do všech oblastí výzkumu ES. - Hlavní oblast „spolupráce“ (64 % rozpočtu sedmého rámcového programu) se skládá z deseti témat zahrnujících „životní prostředí (včetně změny klimatu)“[7], které je v období 2007–2013 financováno ve výši 1,89 miliardy EUR, z čehož 14 % tvoří od roku 2007 finanční prostředky věnované na výzkumné projekty v oblasti klimatu a klimatického systému, na porozumění dopadům změny klimatu a na určení možností zmírňování a přizpůsobení. - Výzkumné projekty, které jsou financovány v rámci oblasti sedmého rámcového programu „spolupráce“ a které se týkají např. vesmíru, globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES), energetiky, dopravy, zemědělství a rybolovu, přispívají k výzkumu zaměřenému na klimatický systém, porozumění dopadům změny klimatu a určování možností zmírňování a přizpůsobení. Další výzkumné projekty týkající se klimatu jsou financovány v rámci oblastí sedmého rámcového programu „lidé“, „myšlenky“ a „schopnosti“. Od roku 2003 činí odhadované výdaje na výzkum klimatu v rámcovém programu ES téměř 570 milionů EUR. - Výzkumné projekty financované v oblastech GMES (1,43 miliardy EUR v sedmém rámcovém programu), energetiky (2,35 miliardy EUR), dopravy (4,16 miliardy EUR), zemědělství a rybolovu (1,93 miliardy EUR) pomáhají podporovat výzkum týkající se provádění opatření pro zmírňování a přizpůsobení včetně vývoje příslušných technologií. Velká část výzkumu v těchto oblastech se zaměřuje na snižování emisí skleníkových plynů. - Evropská unie přijala strategický plán ke zrychlování vývoje a zavádění nízkouhlíkových technologií efektivních z hlediska nákladů prostřednictvím společného strategického plánování a účinnějšího provádění programů. - V rámci Evropského strategického plánu pro energetické technologie (plán SET) přijatého v roce 2007 se výzkum nízkouhlíkových technologií zaměřuje na takové technologie, které nejlépe přispívají k dosahování cílů EU „20-20-20“ (o 20 % větší energetická účinnost, o 20 % více obnovitelné energie, o 20 % méně skleníkových plynů) do roku 2020. Plán SET je financován převážně z prostředků sedmého rámcového programu („energetika“). Vedle základních finančních příspěvků ze sedmého rámcového programu v roce 2009 byl v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy přijat dodatečný rozpočet pro výzkum v oblasti větru (565 milionů EUR) a zachycování a ukládání uhlíku (1 050 milionů EUR) použitelný do konce roku 2010. Další návrhy pro dodatečné financování plánu SET se projednávají. - V rámci sedmého rámcového programu byl představen nový nástroj – známý jako společné technologické iniciativy (STI)[8], který kombinuje investice ze soukromého sektoru a/nebo vnitrostátní a evropské veřejné financování. Cílem společných technologických iniciativ pro čisté nebe, vodík a palivové články je snížení emisí skleníkových plynů v letectví, pozemní dopravě a stacionárních aplikacích. - Důležitým prvkem sedmého rámcového programu je mezinárodní spolupráce s výzkumnými pracovníky nebo institucemi z jakékoli třetí země, které se mohou v rámci tohoto programu účastnit výzev k předkládání návrhů. Kromě toho program spolupráce obsahuje projekty věnované speciálně mezinárodní spolupráci. Dosud ze třetích zemí, včetně rozvojových zemí, pochází okolo 6 % všech účastníků. - Výzkum klimatu prováděný Společným výzkumným střediskem ES (s celkovým rozpočtem v sedmém rámcovém programu ve výši 1,75 miliardy EUR) podpořil politiky ES v oblasti změny klimatu a rozšířil vědecké poznatky v této oblasti. - Byla také zřízena Evropská rada pro výzkum (ERV), jejíž cílem je podporovat průkopnické vědecké činnosti navrhované samotnými vedoucími výzkumnými pracovníky. Kromě toho bude ERV, která bude v podstatě fungovat jako národní rada pro výzkum na úrovni ES, odpovídat za provádění projektů. Vzdělávání, odborná příprava a školení a informovanost veřejnosti Od zveřejnění čtvrté národní zprávy bylo v ES dosaženo mimo jiné těchto významných výsledků: - kampaně pro zvyšování informovanosti veřejnosti o změně klimatu: - kampaň o změně klimatu (2006–2009) - kampaň Udržitelná energie v Evropě (2005–2011) - kampaň k boji proti změně klimatu (2007–2009) - Pakt primátorů o energetice a klimatu (od roku 2008) - nový program celoživotního učení (2007–2012) s rostoucím počtem vzdělávacích a školicích projektů týkajících se změny klimatu - průzkumy Eurobarometr o postoji Evropanů ke změně klimatu (2008 a 2009) - internetové stránky ekoagentů („Eco Agents“) pro děti (od roku 2008) - rozvoj velké řady online zdrojů a nástrojů zaměřených na zvyšování informovanosti veřejnosti a na vzdělávání v oblasti změny klimatu - V roce 2009 byl založen Evropský inovační a technologický institut (EIT) s cílem podporovat nové způsoby vytváření a podporování inovací v Evropě. Mezi priority EIT patří udržitelná energie a zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně. Úplné znění páté národní zprávy ES lze nalézt v pracovním dokumentu útvarů Komise skládajícím se ze čtyř dílů (část 1, 2a, 2b a 3). [1] Využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF = Land-Use, Land-Use Change and Forestry) [2] Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES): dbáme o bezpečnější planetu, v Bruselu dne 12. listopadu 2008, KOM(2008) 748 v konečném znění. [3] Building a European marine knowledge infrastructure : Roadmap for a European Marine Observation and Data Network (Budování evropské námořní znalostní infrastruktury: plán pro Evropskou námořní síť pro pozorování a sběr dat), SEK(2009) 499 (v konečném znění), 4. dubna 2009. [4] Z finančních prostředků Evropské komise – databáze projektů DG AIDCO. [5] Tyto údaje zahrnují finanční prostředky určené třem (Rusko, Ukrajina a Turecko) zemím z přílohy I (UNFCCC), kde se nástroj EU vztahuje jak na země, které v příloze I nejsou uvedeny, tak na země, které v této příloze uvedeny jsou. V roce 2004 činily prostředky 3,95 milionu EUR, v roce 2005 2,8 mil. EUR, v roce 2006 4,3 mil. EUR a v roce 2007 22 mil. EUR. [6] Tyto údaje představují projekty, které se konkrétně zaměřují na přizpůsobení, a nezahrnují projekty zmírňování, které také obsahují složku přizpůsobení. Z toho důvodu je možné, že celkový údaj pro všechna přizpůsobení je vyšší. [7] V šestém rámcovém programu byl výzkum změny klimatu financován zejména v rámci tematické podoblasti „udržitelný rozvoj, globální změny a ekosystémy“. Specifická opatření ve prospěch „mezinárodní spolupráce“ také podporovala velkou řadu projektů mezinárodní spolupráce v oblasti udržitelnosti životního prostředí a ekosystému a otázek zajišťování potravin, které se změny klimatu v rozvojových zemích přímo týkají. [8] Speciální struktury určené k provádění STI jsou nezávislé právní subjekty s vyčleněným rozpočtem a zaměstnanci. Evropská komise je zakládajícím členem každé STI a má u řady předem stanovených témat právo veta.