CS Úřední věstník Evropské unie C 110/26

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Přístupnost elektronických technologií (eAccessibility)

KOM (2005) 425 v konečném znění

(2006/C 110/05)

Dne 13. září 2005 se Evropská komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce „Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost“, kterou Výbor pověřil přípravou prací na toto téma, přijala stanovisko dne 23. února 2006. Zpravodajem byl pan Cabra de Luna.

Na 425. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 15. – 16. března 2006 (jednání ze dne 15. března), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 142 hlasy pro, 2 hlasy proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1. Odůvodnění

1.1 Je naléhavě a nezbytně nutné zajistit, aby se trh přístupného zboží a služeb v oblasti IKT (informačních a komunikačních technologií) ubíral v rámci evropského regionu i globálně cestou interoperability a kompatibility.

1.2 Odvětví IKT si začíná uvědomovat nevyužitý trh určený pro spotřebitele se zdravotním postižením a stále rostoucí populaci starších spotřebitelů, kteří by mohli mít z vlastností umožňujících přístupnost v oblasti navrhování a výroby zboží a služeb v tomto odvětví značný užitek.

1.3 Členské státy EU usilují stále více společně i samostatně o řešení digitální propasti a podporu eInclusion (začleňování občanů do informační společnosti) a eAccessibility (přístupnost elektronických technologií) prostřednictvím právních i dobrovolných opatření. Je nezbytné, aby na úrovni EU existovala na tomto poli koordinace, která by odvrátila stávající roztříštěnost trhu, zajistila zabránění další roztříštěnosti na trhu a vyvarovala se chyb z minulosti, v důsledku kterých byla přístupnost tradičních IKT nedostatečná a panoval zde určitý nesoulad mezi pomocnými technologiemi a tradičním zbožím a službami, což vyčlenilo z trhu mnohé potenciální spotřebitele. Tyto chyby měly další negativní dopad v širších ekonomických souvislostech zejména prohlubováním problému vyčlenění mnoha osob ze společnosti a zamezováním jejich přístupu na trh práce.

1.4 Sdělení Komise k tématu eAccessibility představuje hlavní priority, které je třeba zvážit a řešit, aby se tak zabránilo roztříštění trhu, a spíše se posílila větší konvergence a ekonomický růst v tomto sektoru.

2. Kontext sdělení k tématu eAccessibility

2.1 Cílem sdělení Komise k tématu eAccessibility je přispět k hlavnímu strategickému rámci evropské informační společnosti, jenž byl stanoven ve sdělení i2010 (1), které bylo zveřejněno v červnu 2005.

2.2 Hlavním cílem sdělení je prosazovat důslednější přístup k iniciativám eAccessibility v členských státech a ze strany odvětví.

2.3 Toto sdělení podrobně popisuje jak přínosy nové technologie pro osoby se zdravotním postižením, tak problémy a nové překážky, které v důsledku rozvoje nových technologií vznikají.

2.4 Sdělení vyjadřuje obavy ze stávající roztříštěnosti trhu v oblasti přístupných technologií a z nebezpečí, že nedostatek harmonizace a interoperability na tomto trhu problémy ještě zvětší.

2.5 Ve sdělení byly uvedeny tři přístupy, kterými lze tuto otázku řešit: — podpora požadavků na přístupnost při zadávání veřejných zakázek, — osvědčení o přístupnosti, — lepší používání stávajících právních předpisů.

3. Osoby se zdravotním postižením a informační společnost

3.1 Je stále zřejmější, že pokroky v informačních a komunikačních technologiích (IKT) musí plnit potřeby všech osob ve společnosti, zejména však těch, kteří nejsnáze podléhají vyloučení ze společnosti, aby tak řešily problém digitální propasti a zavedené dvoustupňové společnosti.

3.2 Přístup osob se zdravotním postižením k informacím musí být uznán především jako otázka práv. Osoby se zdravotním postižením, které tvoří 10 % obyvatelstva EU, mají stejná práva na přístup ke zboží a službám, což zahrnuje i zboží a služby v oblasti IKT, jako lidé bez zdravotního postižení.

3.3 Pro to, aby se vlády a odvětví IKT vážně zabývaly touto tematikou, existují také důležité ekonomické důvody. Řešení a vyřešení problémů, kterým postižení lidé v souvislosti s přístupem k IKT čelí, bude k užitku a ku prospěchu všech uživatelů a zejména ve prospěch rostoucí populace seniorů, dětí a osob s dočasným postižením.

3.4 Osoby se zdravotním postižením tvoří různorodou skupinu. Zároveň by mělo být řečeno, že hlavními skupinami postižených, kteří čelí obtížím s přístupem k IKT, jsou osoby s kognitivními poruchami a poruchami učení, osoby s poruchami smyslového vnímání (neslyšící a nedoslýchaví, slepí, osoby s poškozením zraku, hluchoslepí, osoby s poruchami řeči) a osoby s tělesným postižením.

3.5 Osoby se zdravotním postižením mají v mnoha ohledech užitek z pokroku v oblasti IKT, ať už se jedná o tradiční technologie nebo pomocné technologie; například: — výhody posílání krátkých textových zpráv pro hluché, majíce na paměti, že stále nenabízí komunikaci v reálném čase; — dostupnost softwaru pro syntézu řeči nebo softwaru umožňujícího zvětšení pro slepce a uživatele počítačů se zbytky zraku; — a systémy pro rozpoznávání řeči.

3.6 Zároveň však vznikají nové překážky, například: — Rozvoj nových počítačových technologií dramaticky snížil schopnost slepých lidí používat osobní počítače – zatímco v roce 1990 mohli slepí uživatelé používat 99 % osobních počítačů, dnes je přístupná pouze jedna třetina, což je důsledkem například častějšího používání vizuálních příkazů v průběhu let (2). — Zvýšená komplexnost mobilních telefonů a stále větší používání příkazů pomocí zobrazení na displeji vytváří překážky pro osoby se zdravotním postižením i spotřebitele bez postižení. — V Evropě existují různé textové telefonní systémy, které nejsou navzájem kompatibilní. Lidé hluší a nedoslýchaví nemohou za použití stávajících komunikačních systémů v rámci Evropy a mezinárodně komunikovat v reálném čase. — Digitální televize, která představuje stále důležitější technologii interaktivní komunikace a veřejných informací, je pro postižené hůře přístupná než analogová televize. Digitální televize je technologie opírající se do značné míry o zobrazení a vizuální příkazy, její používání je nesmírně složité, a v důsledku horší přístupnosti by mohlo dojít k vyloučení dalších 4,4 % televizních diváků (3). — Samotné sdělení Evropské komise poskytuje řadu příkladů problémů, jimž je třeba v souvislosti s interoperabilními přístroji a systémy v oblasti IKT čelit.

4. Ekonomické a obchodní důvody pro eAccessibility a eInclusion

4.1 Lisabonská strategie zdůrazňuje potřebu zajistit sociální a ekonomické začlenění všech osob prostřednictvím zaměstnavatelnosti. Pokud však informační a komunikační technologie nebudou navrhovány tak, aby byly přístupné, osoby se zdravotním postižením budou neustále a čím dál tím více vylučovány z tradičního trhu práce. Úplné a účinné provádění zásad a postupů eAccessibility je nezbytné nejen pro ekonomické, ale i sociální začlenění postižených. Dodržování zásad eAccessibility znamená rovněž dodržování požadavků na bezpečnost prostředí (jako například zabývání se nekompatibilitou elektronických přístrojů a rušivým hlukem, s nimiž se osoby odkázané na sluchové pomůcky při používání mobilních telefonů setkávají). Podíl osob se zdravotním postižením zaměstnaných v EU činí v průměru méně než 35 % ve srovnání se 70 % připadajícími na pracovníky bez zdravotního postižení. Komise odhaduje, že asi 2 až 3,5 mil. osob se zdravotním postižením by případně mohlo být začleněno do pracovního procesu, pokud by byla učiněna pozitivní opatření, která by byla vhodným řešením překážek jejich začlenění (4). Z ekonomického začlenění postižených bude mít prospěch společnost i evropská ekonomika obecně – dojde k odstranění závislosti mnoha osob se zdravotním postižením.

4.2 Rostoucí počet pracovníků v odvětví IKT si musí uvědomit ekonomické a obchodní výhody, jichž by se dosáhlo řešením potřeb postižených a starších uživatelů v rámci navrhování produktů a služeb, a povědomí o těchto výhodách by mělo být propagováno aktivněji a víc v rámci celého odvětví. Zejména je nezbytné poskytnout vzdělání pro zaměstnance v tomto odvětví jak na řídící úrovni, tak na úrovni techniků i zaměstnanců v klíčových pozicích, zaměřené na vlastnosti a požadavky na přístupnost za účelem lepšího řešení rostoucích potřeb.

4.3 Lidé se zdravotním postižením tvoří 10-12 % evropské populace. Evropa navíc čelí závažným demografickým změnám. Nejvýznamnější bude dopad stárnoucí populace v Evropě. Do roku 2050 bude 34,5 % evropské populace ve věku nad 60 let.

4.4 Zdravotně postižení lidé, lidé s dočasným postižením a senioři tvoří dohromady 30 % evropské populace (5). Přístupné technologie by byly přínosem i pro širší populaci spotřebitelů obecně, včetně dětí, osob, které se v nových technologiích nevyznají, a širších skupin vyčleněných ze společnosti. Příkladem je textová komunikace v reálném čase, která je příslibem pro trh, jenž mnohem více zasahuje mimo komunitu osob se zdravotním postižením.

4.5 Osoby se zdravotním postižením a senioři představují nevyužitý trh, čehož by toto odvětví mělo více využít a uvést na trh zboží pro tyto spotřebitele tak, jak to v současné době nečiní. Německá studie ukázala, že 48 % osob starších 50 let se domnívá, že produkty a služby IKT adekvátně neoslovily jejich věkovou skupinu (6). Kromě toho z nedávné studie, kterou provedla společnost Microsoft, vyplývá, že 50 % populace ve věku nad 59 let by mělo značný prospěch z vlastností umožňujících přístup k IKT. Přístupné technologie navrhované pro všechny vedou k vytváření pracovních míst v tomto odvětví, zejména v rámci malých a středních podniků, které razí cestu inovacím v přístupných technologiích a pokroku v nových oblastech a profesích.

5. Obecné poznámky

— EHSV vítá sdělení Evropské komise k tématu eAccessibility, které stanovuje důležité návrhy a závazky v oblasti zadávání veřejných zakázek, certifikace a právních předpisů. Toto sdělení k tématu eAccessibility poskytuje důležitou podporu sdělení „i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost“.

— EHSV žádá evropské instituce, aby činnosti navrhované ve sdělení k tématu eAccessibility přesunuly do samotného středu Evropského strategického rámce pro informační společnost. Záměrům a cílům na podporu eAccessibility a eInclusion bude v činnostech i2010 věnována mnohem větší pozornost.

— EHSV uznává, že existuje mnoho jednotlivců a rodin, které nemají možnost stálého přístupu k telefonním službám, protože jejich příjem je omezený. Zařízení a služby IKT (například přístup k internetu) mohou být pro tyto osoby, včetně postižených a starších lidí, navíc přemrštěně drahé; EHSV proto vyzývá vlády členských států, aby poskytly ekonomickou podporu, a skupinám ohroženým vyčleněním a vyčleněným ze společnosti tak umožnily přístup ke zboží a službám IKT.

— EHSV si je vědom a velmi vítá činnosti na téma postižení probíhající ve výboru INCOM (Inclusive Communications Committee) a pracovních skupinách výboru TCAM (7), jimž předsedá Evropská komise. Tyto pracovní skupiny spojily všechny příslušné zainteresované strany a stanovily klíčové priority a oblasti činnosti související s eAccessibility – přístupem ke zboží i službám.

— EHSV si uvědomuje, že na prosazování tradiční eAccessibility a osob se zdravotním postižením ve vztahu ke zboží a službám se odkazuje v řadě usnesení EHSV, jež tuto oblast zároveň podporují, konkrétně se jedná o: — stanovisko EHSV k návrhu rozhodnutí Rady na téma Evropský rok osob se zdravotním postižením 2003*, KOM(2001) 271 v konečném znění – 2001/0116 (CNS), CES 1064/2001 — stanovisko EHSV ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů k tématu e-Evropa 2002: přístupnost veřejných internetových stránek a jejich obsah*, KOM(2001) 529 v konečném znění, CES 1546/2001 — stanovisko EHSV k tématu Integrace osob se zdravotním postižením do společnosti* (CES 853/2002) — stanovisko EHSV ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů k tématu Rovné příležitosti pro osoby se zdravotním postižením: evropský akční plán*, KOM(2003) 650 v konečném znění, CESE 311/2004 — stanovisko EHSV k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech osob s omezenou pohyblivostí v letecké dopravě (CESE 730/2005).

6. Obecné poznámky EHSV k hlavním návrhům sdělení

6.1 Harmonizované normy a interoperabilita

6.1.1 EHSV sdílí obavy Evropské komise, co se týče nedostatku harmonizovaných řešení na poli eAccessibility. Vzhledem ke globální povaze odvětví IKT je nezbytné zajistit, aby nedošlo k roztříštěnosti Evropy v důsledku existence a vytváření samostatných řešení jednotlivých členských států. Za účelem zajištění co největších úspor z rozsahu a největšího výběru pro spotřebitele je však také nezbytné vyhnout se globální roztříštěnosti zavedením specifických regionálních požadavků.

6.1.2 EHSV se domnívá, že odvětví IKT si stále více začíná uvědomovat nevyužití trhu pro postižené a starší spotřebitele v Evropě i na mezinárodní úrovni, toto uvědomění je však třeba intenzivněji propagovat a podporovat.

6.1.3 EHSV plně podporuje vytváření a provádění evropských norem pro přístupnost, které jsou otevřené, konsensuální a objektivní. Tyto normy musí zároveň také respektovat globální situaci a doplňovat mezinárodní normy. Nedostatek komplementarity evropských a mezinárodních norem povede ke zmatku a frustraci jak spotřebitelů se zdravotním postižením, tak v rámci odvětví.

6.1.4 Je nutné, aby se uživatelé aktivně zapojili do procesu normalizace a aby organizace postižených mohly být zastoupeny v rozhodovacích procesech při vytváření evropských norem přístupnosti.

6.1.5 EHSV se domnívá, že by se mělo požadovat, aby evropské organizace pro normalizaci při vytváření všech norem braly v úvahu otázky eAccessibility.

6.2 Veřejné zakázky

6.2.1 Zavedení požadavků na přístupnost do veřejných soutěží pro zadávání veřejných zakázek se ukázalo jako velmi účinný nástroj na podporu mainstreamingu technologií navržených a přístupných pro všechny, jakož i na podporu zaměstnanosti a růstu. Použití veřejných zakázek k podpoře přístupů k přístupnosti je prostředkem, jehož může odvětví jako skutečného podnětu využít a přenést tento přístup do těžiště své práce. Kromě toho EHSV vyzývá, aby nová iniciativa Komise eProcurement na propagaci nákupu on-line byla plně přístupná lidem se zdravotním postižením, v souladu se záměry a cíly eAccessibility, a vyvarovala se případů špatného zacházení a korupce.

6.2.2 Revize směrnic EU o veřejných zakázkách podpoří příležitost zahrnout přístupnost jako kritérium do veřejného nákupu zařízení a služeb v oblasti IKT. Je důležité si uvědomit, že veřejné zakázky tvoří 16 % hrubého domácího produktu EU, tedy 1500 miliard eur, a z toho podíl odvětví IKT je 6 % HDP EU. Průměrné výdaje evropského veřejného sektoru v oblasti IKT činí 0,8 % HDP, což představuje 76 miliard eur. S takovým množstvím investic je nezbytné, aby veřejné zakázky zajistily dlouhodobou udržitelnou politiku nákupu, která stanovuje, že VŠICHNI členové společnosti mají přístup k poskytovanému zboží a službám. Tato politika eInclusion je nezbytná pro účinné fungování místních ekonomik a podporu veřejného blaha a nezávislosti členů komunity.

6.2.3 EHSV proto plně podporuje návrh Evropské komise pokročit s evropskými orgány pro normalizaci a vytvořit požadavky na evropskou přístupnost, co se týče veřejných zakázek produktů a služeb v oblasti IKT. Je však nezbytné, aby veškeré tyto požadavky byly vyvážené, co se týče potřeb uživatelů, požadavků odvětví, a aby byly použitelné pro státní orgány a nevedly k roztříštěnosti v rámci evropského a pokud možno ani globálního trhu.

6.2.4 V případě budoucích revizí směrnic (8) o veřejných zakázkách EU by EHSV kromě toho uvítal posílení ustanovení směrnic, které by zahrnovaly povinné požadavky na přístupnost v oblasti veřejných zakázek.

6.3 Certifikace a testování třetí stranou versus vlastní prohlášení

6.3.1 Je nutné, aby odvětví IKT jasněji sdělilo spotřebitelům, že jeho hlavní zboží a služby jsou přístupné a určené pro všechny.

6.3.2 EHSV považuje za zajímavý návrh Evropské komise zkoumat projekty certifikace a vlastního prohlášení a podporovat transparentnost a větší uznání eAccessibility i prostřednictvím zvážení přiměřených projektů certifikace označení eAccessibility pro zboží a služby, které splňují normy eAccessibility.

6.3.3 EHSV se domnívá, že chystaný průzkum a sběr dat k různým možnostem pomůže vyjasnit nejlepší postup. Vítáme zejména nadcházející konferenci/konference a iniciativy k tomuto tématu.

6.4 Použití právních předpisů

6.4.1 Evropská komise správně upozorňuje na stávající právní předpisy EU, které lze využít pro prosazování a podporu eAccessibility.

6.4.2 Je třeba velmi ocenit a podporovat dobrovolné závazky ze strany odvětví. Tyto dobrovolné závazky poukazují na míru zájmu a pozornosti, které toto odvětví věnuje řešení přístupnosti při navrhování zboží a služeb. Zároveň se ukázalo, že dobrovolné závazky také nejsou dostatečnou zárukou adekvátního provádění požadavků na přístupnost, které by řešily překážky přístupu k tradičním technologiím, s nimiž se lidé se zdravotním postižením setkávají. Dobrovolné závazky by měly být doplněny také iniciativami v oblasti právních předpisů, jež by zahrnovaly také oblast veřejných zakázek.

6.4.3 Je důležité, že závazek EU k eInclusion a eAccessibility je otevřeně uznán a horizontálně zahrnut do všech dalších příslušných iniciativ EU.

6.4.4 Například stávající právní předpisy týkající se veřejných zakázek a elektronické komunikace jsou intenzivně podporovány antidiskriminačními právními předpisy EU v oblasti zaměstnanosti, což nabízí důležité příležitosti k podpoře potřeb přístupu postižených. — Je nezbytné, aby na úrovni Komise a členských států probíhalo pravidelné komplexní monitorování účinnosti provádění legislativních závazků v oblasti eAccessibility přímo na místě. — Mělo by se zkoumat, jak zlepšit stávající právní předpisy v chystaných revizích těchto předpisů tak, aby bylo možné posilovat a rozšiřovat ustanovení týkající se eAccessibility. Je nutné, aby eAccessibility byla otevřeně podporována a prosazována v nařízeních EU pro strukturální fondy a v rámcovém programu EU pro výzkum (2007-2013). — Je třeba, aby instituce EU vytvořily přísnější a ucelenější právní předpisy o přístupu osob se zdravotním postižením ke zboží a službám také s ohledem na informační a komunikační technologie, aby tak EU zajistila dodržování sociálních a lidských práv osob se zdravotním postižením a jejich právo na rovný přístup ke zboží a službám. — Je třeba posílit a rozšířit rozsah ustanovení o přístupnosti v balíčku směrnic EU o elektronické komunikaci.

6.4.5 Směrnice o univerzální službě* (9) v současné době pokrývá přístup k veřejným telefonním stanicím a veřejně přístupným telefonním službám, jako jsou například pohotovostní a informační služby. EHSV lituje, že se tato směrnice v rozsahu své působnosti nezabývá mobilními telefony ani širokopásmovými sítěmi. Rozsah působnosti směrnice o univerzální službě by měl být rozšířen tak, aby zahrnoval mobilní telefony i širokopásmové sítě (10). Dále je třeba zajistit rovný přístup k sítím a službám prostřednictvím přijatelných tarifů a, kde to bude nutné, sociálních tarifů.

6.4.6 Mnoho osob se zdravotním postižením stále čelí závažným problémům spojeným s použitelností a přístupem k mobilní komunikaci. Je nutné, aby existovala interaktivní mobilní komunikace v reálném čase pro neslyšící a nedoslýchavé, pro osoby s poruchami řeči a hluchoslepé a aby tito lidé měli možnost interaktivní komunikace prostřednictvím mobilní komunikace na stejném základě jako lidé bez zdravotního postižení, tedy co se týče použitelnosti, kvality služeb, zařízení, výběru, dostupnosti a ceny.

6.4.7 Je nezbytné zabývat se problémem interoperability stávajících systémů používaných lidmi s poruchami smyslového vnímání. Lidé se zdravotním postižením musejí být schopni bez potíží telefonovat v reálném čase v rámci Evropy i mezinárodně.

6.4.8 Internet je čím dál více využíván jako veřejná služba a komunikační nástroj, stále však existují závažné problémy související s přístupem, se kterými se zdravotně postižení setkávají při snaze použít internet. Příkladem problémů s přístupností k širokopásmové síti jsou nové hlasové služby jako např. technologie VOIP (Voice Over Internet Protocol, umožňující přenos hlasu pomocí internetového připojení), která již nabízí „telefonní“ služby založené na širokopásmové síti, levné a pro uživatele velice atraktivní služby, zejména pro mezinárodní hovory. Není však záruka, že technologie VOIP bude poskytovat přístup k pohotovostním a informačním službám. Je nutné se touto otázkou zabývat.

7. Konkrétní návrhy EHSV

EHSV se domnívá, že vzhledem k výše uvedeným cílům a otázkám by následující konkrétní návrhy byly pro dosažení obecných cílů přínosem:

7.1 Harmonizované normy a interoperabilita

7.1.1 EHSV požaduje, aby evropské organizace pro normalizaci braly při vytváření všech norem IKT eAccessibility v úvahu.

7.1.2 EHSV požaduje přijetí norem a legislativních závazků EU, které by vedly k harmonizaci požadavků na přístupnost pro osoby se zdravotním postižením zejména v následujících oblastech: — přístup k pohotovostním službám také prostřednictvím telefonování přes internet; — rozvoj komunikace v reálném čase především pro neslyšící a nedoslýchavé; — přístup k interaktivní digitální televizi; — potřeba propojit poskytování přístupných služeb se zařízeními pro přístup a použitelnost.

7.2 Certifikace a testování třetí stranou versus vlastní prohlášení

7.2.1 EHSV podporuje návrh Komise prověřit myšlenku projektu certifikace a označení produktů i vlastní prohlášení o shodě společně s povinnou nebo dobrovolnou povahou těchto procesů a zároveň podporuje zapojení všech zainteresovaných stran, zejména organizací zastupujících osoby se zdravotním postižením. Evropská komise musí v průběhu roku 2007 poskytnout tato zjištění EHSV.

7.3 Veřejné zakázky

7.3.1 EHSV naléhá, aby členské státy EU neprodleně uskutečnily úplný převod směrnic o veřejných zakázkách do vnitrostátních právních předpisů a zajistily, aby silná ustanovení o požadavcích na přístup pro osoby se zdravotním postižením byla začleněna do rámce vnitrostátních právních předpisů.

7.3.2 EHSV žádá všechny státní orgány, aby do procesu veřejné soutěže pro získání veřejných zakázek zahrnuly kritéria přístupnosti.

7.3.3 EHSV požaduje, aby do budoucí revize směrnic o veřejných zakázkách byla začleněna povinná ustanovení o přístupnosti ke zboží a službám v oblasti IKT. Tak by se právní cestou státním orgánům zakázalo používání softwaru, hardwaru nebo jiných produktů a služeb v oblasti IKT, které nesplňují stávající normy přístupnosti.

7.3.4 Vzhledem k normalizačnímu mandátu Evropského výboru pro normalizaci (European Committee for Standardization – CEN), Evropského výboru pro normalizaci v elektrotechnice (European Committee for Electrotechnical Standardization – CENELEC) a Evropského institutu pro normalizaci v telekomunikacích (European Telecommunications Standards Institute – ETSI) na podporu evropských požadavků na přístupnost pro veřejné zakázky týkající se produktů a služeb v oblasti IKT, EHSV vybízí členské státy EU, aby vytvořily akční plán provádění a nejúčinnějšího uplatňování evropských norem na národní úrovni, který je v souladu s obecným a koherentním přístupem.

7.4 Mainstreaming

7.4.1 EHSV žádá o otevřené uznání významu eAccessibility a přístupů k IKT zdůrazňujících design pro všechny a ergonomii ve všech příslušných legislativních i nelegislativních návrzích EU, zejména v klíčových dokumentech EU o informační společnosti, a co se týče nařízení o strukturálních fondech, ve finančních nástrojích pro nové přistupující země a v 7. rámcovém programu pro výzkum.

7.5 Přístupnost internetu

7.5.1 EHSV žádá, aby všechny členské státy EU formálně přijaly verzi č. 2 pokynů k iniciativě týkající se přístupnosti internetu (Web Accessibility Initiative Guidelines – WAI) beze změn a plně ji začlenili do všech veřejných internetových stránek.

7.5.2 EHSV žádá o uskutečnění druhé úrovně procesu odsouhlasení verze č. 2 pokynů k přístupnosti obsahu internetových stránek (Web Content Accessibility Guidelines – WCAG) W3C-WAI, což znamená, že by pro všechny webové zdroje platila vyšší úroveň přístupnosti.

7.5.3 EHSV konstatuje naléhavou potřebu a požaduje rozvoj a snadné zpřístupnění autorských nástrojů (11) zohledňujících přístupnost, které tvůrci internetových stránek mohou použít k zajištění souladu svých internetových stránek s W3C-WAI WCAG 2.0. Tyto nástroje by měly být v souladu s verzí č. 2 pokynů pro přístupnost autorských nástrojů (Authoring Tool Accessibility Guidelines –ATAG) W3C-WAI.

7.6 Legislativa

7.6.1 Evropská komise musí vyvinout více úsilí, aby zajistila, že členské státy budou provádět a plnit své závazky k uživatelům se zdravotním postižením podle stávajících směrnic o elektronické komunikaci. Z reakcí na dotazník INCOM o balíčku elektronických komunikací získaných Komisí je zřejmé, že členské státy tyto závazky adekvátně nerespektují.

7.6.2 Když členské státy neplní své povinnosti v souladu s právními předpisy EU, EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vůči dotyčnému členskému státu (státům) za účelem zajištění úplného dodržování zahájila řízení pro porušování povinností.

7.6.3 EHSV požaduje, aby v chystaných revizích právních předpisů EU o elektronických komunikacích byla značně posílena ustanovení o přístupnosti a stala se povinnými.

7.6.4 EHSV žádá, aby Evropská komise zveřejnila srovnávací zprávu o průběhu činností členských států s ohledem na eAccessibility a aby podnikla právní kroky, pokud členské státy nesplní své závazky v souladu s příslušnými směrnicemi o elektronické komunikaci.

7.6.5 EHSV požaduje posílení a rozšíření rozsahu ustanovení o přístupnosti ve směrnicích o elektronických komunikacích EU, co se týče služeb a zařízení. Požaduje zejména: — rozšíření rozsahu směrnice o univerzální službě tak, aby pokrývala mobilní komunikace a širokopásmové technologie; — aby směrnice o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody po revizi zahrnovala povinné požadavky na přístupnost elektronických zařízení.

7.7 Nový strategický rámec pro evropskou informační společnost

7.7.1 EHSV konstatuje, že strategie Evropské komise pro evropskou informační společnost (12) požaduje, aby členské státy každoročně podávaly zprávu o dosažených výsledcích a o tom, jak se chystají provádět své národní reformní programy.

7.7.2 EHSV žádá členské státy, aby do svých každoročních zpráv zahrnuly zvláštní kapitolu, která se bude věnovat tématům eAccessibility a eInclusion, a Evropskou komisi žádá, aby tento požadavek podpořila.

7.7.3 EHSV žádá členské státy, aby stanovily jasné a konkrétní cíle a harmonogramy pro zavedení ustanovení o eAccessibility do národních akčních plánů.

7.8 Zapojení uživatelů

7.8.1 EHSV požaduje, aby osoby s rozhodovací pravomocí v EU zajistily úplnou a rovnou konzultaci a systematické zapojení uživatelů se zdravotním postižením z organizací zastupujících postižené do vytváření a navrhování zboží a služeb a do vytváření norem. Je nutné, aby instituce EU poskytly další zdroje, a tak zajistily postiženým uživatelům možnost adekvátně se do procesu zapojit.

7.9 Vzdělání, odborná příprava a studijní plán „designu pro všechny“

7.9.1 EHSV požaduje, aby vlády a odvětví rozvíjely a podporovaly opatření na podporu vzdělávání a odborné přípravy v oblasti IKT u osob se zdravotním postižením a některých starších osob v rámci celoživotního učení, ale i u jiných skupin vyloučených ze společnosti, aby měly k těmto technologiím lepší, snazší a levnější přístup.

7.9.2 Opatření na zvýšení povědomí, jako je propagace evropského studijního plánu „designu pro všechny“, mají obrovský potenciál zlepšit porozumění a integraci přístupnosti k IKT.

7.9.3 EHSV požaduje, aby Evropská komise, všechny členské státy a odvětví IKT aktivně podporovaly studijní plán „designu pro všechny“ a začlenily ho do všech vzdělávacích a školících programů v oblasti IKT.

7.9.4 EHSV žádá, aby odvětví IKT zajistilo systematickou interní nebo externí odbornou přípravu svých zaměstnanců k tématu přístupného designu.

7.10 Interní činnosti EHSV

7.10.1 EHSV se zavázal, že „udělá pořádek nejdříve sám u sebe“ a zajistí dodržování zásady a praxe přístupnosti v rámci činností spojených s veřejnými zakázkami.

7.10.2 EHSV prověří míru nezbytných zlepšení, která je třeba realizovat, aby se zajistil úplný a rovný přístup osob se zdravotním postižením na internetové stránky EHSV, do softwarových systémů a k zařízení v oblasti IKT.

7.10.3 EHSV zavede interní postupy, kterými zajistí zveřejňování všech dokumentů v přístupném formátu.

V Bruselu dne 15. března 2006. předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru Anne-Marie SIGMUND

(1) KOM(2005) 229 v konečném znění.

(2) Zdroj: Evropská unie nevidomých.

(3) Digital Television For All A report on usability and accessible design for the UK's Digital Television Project by the Generics Groups (Digitální televize pro všechny. Zpráva skupin neznačkových výrobků o použitelnosti a přístupném designu v rámci projektu Digitální televize Spojeného království).

(4) Zpráva Evropské komise „Active Labour Market Programmes for People with Disabilities“* (Aktivní programy trhu práce pro osoby s postižením) (2002).

(5) Studie OECD a ECMT „Improving Transport for People with Mobility Disabilities“ (Zlepšení kvality dopravy pro osoby s poruchami mobility) 1999, pochází z období, kdy EU ještě netvořilo ani 15 členských států.

(6) Odkaz na studii: www.seniorwatch.de.

(7) TCAM - Telecommunication Conformity Assessment and Market Surveillance Committee (Výbor pro posuzování shody a pro dozor nad trhem v oblasti telekomunikací)

(8) Směrnice 2004/18/ES a směrnice 2004/17/ES.

(9) Směrnice 2002/22/ES.

(10) EHSV konstatuje, že systém telefonování „Pay as you go“ s použitím mobilních telefonů s předplacenými kartami je důležitým přínosem pro rozšíření přístupu k telefonním službám pro osoby s nízkými příjmy a pravděpodobně si v tomto ohledu vedl lépe než národní provozovatelé.

(11) Pojem „autorské nástroje“ se vztahuje na široký sortiment softwaru používaný při vytváření obsahu internetových stránek.

(12) KOM(2005) 229 v konečném znění.