CS Úřední věstník Evropské unie C 232/1

Stanovisko Výboru regionů – Solidarita v oblasti zdraví: snížení nerovnosti v oblasti zdraví v EU

(2010/C 232/01)

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Úvod

1. vítá odhodlání Komise podporovat a doplňovat úsilí členských států a orgánů místní a regionální samosprávy při řešení nerovnosti v oblasti zdraví v Evropské unii. Uznání rozsahu výzvy představované nerovností v oblasti zdraví mezi členskými státy a uvnitř členských států je významné. Názor Komise, že nerovnost v oblasti zdraví představuje výzvu pro solidaritu, sociální a hospodářskou soudržnost, lidská práva a rovnost příležitostí, k nimž se EU zavázala, je postaven na dobrém základě a argumentech. Komise však mohla více zdůraznit cíl „územní soudržnosti“, jenž byl nově zařazen do Lisabonské smlouvy;

2. uznává definici zdraví, kterou používá WHO, podle níž je zdraví stav úplného duševního a tělesného blahobytu, a ne pouze nepřítomnost vady nebo nemoci, a k této definici se hlásí;

3. připomíná Komisi, že po institucích uvedených v článku 3 Lisabonské smlouvy se nyní požaduje, aby podporovaly blahobyt evropských občanů;

4. upozorňuje Komisi na práci Michaela Marmota z WHO s názvem „Closing the Gap in a Generation – Health Equity through action on the social determinants of health“ (Překlenutí rozdílů za jedno generační období – Dosahování rovnosti ve zdraví prostřednictvím působení na sociální determinanty zdraví). VR se domnívá, že tato zpráva by měla být pro EU hlavním zdrojem při zabývání se nerovností v oblasti zdraví;

5. souhlasí s hodnocením Komise, že problematika nerovnosti v oblasti zdraví je velmi komplexní a její vývoj závisí na mnoha faktorech, zejména na: a) uznání, že nerovnost lze pozorovat na všech úrovních, od evropské až po úroveň městských částí, b) úloze sociálního gradientu a úzké spojitosti mezi zdravím a bohatstvím, c) zdravotních důsledcích nevýhod pro zranitelné a sociálně vyloučené skupiny, d) rozdílných účincích rozhodnutí v oblasti sociální politiky pro poskytování zdravotní péče a sociální podpory;

6. vítá, že zpráva Komise udržela z velké části v rovnováze evropskou spolupráci a subsidiaritu v souladu s článkem 168 Smlouvy o fungování Evropské unie; v této souvislosti však poukazuje na skutečnost, že i podle Lisabonské smlouvy spadá snížení nerovností v oblasti zdraví v jednotlivých členských státech do rámce celostátní politiky veřejného zdraví;

Přínos politiky EU ke snižování nerovnosti v oblasti zdraví

7. uznává přínos, jehož může EU dosáhnout sdružováním politik obvykle v souladu s cílem stanoveným v článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článku 35 Listiny základních práv EU, které uvádějí, že „při vymezení a provádění všech politik a činností Unie je zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví“;

8. připomíná, že „právo na přístup k preventivní zdravotní péči a na obdržení lékařské péče za podmínek stanovených vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi“ je zakotveno v článku 35 Listiny základních práv EU;

9. vítá stěžejní cíle strategie EU v oblasti zdraví, jež podporuje přístup ke zdravotní péči a prevenci chorob a propagaci zdravého životního stylu;

10. vybízí Komisi, aby Výbor regionů ujistila, že návrh směrnice týkající se uplatnění práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči plně zohlední dopad na nerovnost v oblasti zdraví, pokud by měl být tento návrh realizován;

11. s ohledem na důraz kladený v článku 168 Smlouvy o fungování Evropské unie na zlepšení zdravotních služeb v příhraničních oblastech vyzývá Výbor regionů, aby byly podporovány sousedící regiony z různých členských států při vytváření dobrovolných ujednání zaměřených na snížení nerovnosti v oblasti zdraví na obou stranách hranice. Výbor regionů v této souvislosti zdůrazňuje možnosti, jež nabízí nástroj v podobě evropského seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), které již několik skupin realizovalo. Výbor regionů si je však vědom toho, že ujednání zaměřená na rozsáhlejší přeshraniční zdravotní péči musí být podrobena pečlivému posouzení, aby se zajistilo, že pohyb pacientů přes hranice nebude zvýhodňovat skupiny, které již mají prospěch ze zdravotní péče na úkor ostatních, což by ještě zvýšilo nerovnost v oblasti zdraví. Všem regionům by mělo být jasně přislíbeno, že přeshraniční ujednání umožní spravedlivý přístup k podpoře výsledků v oblasti zdraví zranitelných a špatně fungujících skupin, u nichž si jejich práva navzájem konkurují v získávání zdrojů zdravotní péče. Přístup k přeshraniční zdravotní péči by měl být umožněn pouze po předchozím schválení, aby jednotlivci s nízkým příjmem měli ke službám rovnocenný přístup;

12. vítá uznání úlohy společné zemědělské politiky v souvislosti s otázkami v oblasti zdraví a uznává přínos programů (jako např. mléko pro školy, potraviny pro nejchudší osoby a ovoce do škol) pro podporu stravování a zdravého životního stylu. Potraviny poskytované ve veřejných zařízeních, jako jsou školy a nemocnice, by měly především zajišťovat zdravou a výživnou stravu z místních zdrojů, je-li to možné. Vítáme také, že byl uznán dopad na zdraví ve venkovských oblastech, který mohou mít SZP a další politiky prostřednictvím opatření týkajících se sociálních determinantů zdraví. VR uznává, že venkovské oblasti stojí před specifickými výzvami v oblasti zdraví: nedostatečný přístup ke zdravotní péči ve venkovských oblastech může mít za následek nerovnost v oblasti zdraví v některých členských státech a vztah mezi ekonomikou zemědělství a migrací může mít za následek vznik komunit, pro něž budou charakteristické specifické potřeby v oblasti zdraví a nerovnost v oblasti zdraví. V obou případech může SZP sehrát určitou roli při zlepšování životních podmínek, a proto je důležitá;

13. nesouhlasí s tím, že postačuje říct, že politika EU v oblasti životního prostředí a politiky týkající se trhu vyplývající ze společné zemědělské politiky podporují celou řadu iniciativ, které mohou přispět ke zlepšení zdraví. Ačkoli společná SZP může být přínosná, není v podstatě vytvořena tak, aby upřednostnila výsledky v oblasti zdraví nebo nerovnost v oblasti zdraví. Je tedy opodstatněné, aby byl zvážen záporný dopad na výsledky v oblasti zdraví, jenž může vzniknout nevyváženým přístupem k produkci mléčných a masných výrobků ve srovnání s ovocem a zeleninou. Je zde možnost přezkoumat tuto nevyváženost při reformě SZP. V každé fázi reformního procesu by měl být prosazován význam podpory dobrých a nestranných výsledků v oblasti zdraví;

Nerovnost v oblasti zdraví a hospodářské otázky

14. lituje, že se Komise plně nezabývala otázkou nadměrného požívání alkoholu a jiných návykových látek při vytváření špatného zdravotního stavu a zvýrazňování nerovnosti v oblasti zdraví. Co se týče alkoholu, VR připouští, že tvůrci politik stojí před mimořádně obtížnou otázkou, jelikož musí zohlednit dopady, které má na místní a regionální ekonomiku a které jsou spojeny s veřejnými i soukromými aspekty. V této souvislosti je vhodné připustit, že usměrňování konzumace je obtížné, ale to není důvodem k přehlížení jejího dopadu na zdraví ani ke snížení pozornosti k problému škodlivé konzumace alkoholu a požívání jakýchkoli látek, které mohou ovlivnit psychický stav;

15. uznává, že členské státy v celé EU čelí vážné finanční a hospodářské krizi, což bude mít nevyhnutelně dopad na zdraví a blahobyt jejich občanů. I když je pravda, že ekonomická situace může způsobit zvětšování rozdílů ve výsledcích v oblasti zdraví, neměla by být výmluvou, proč nejsou politiky přizpůsobovány, aby se lépe vypořádaly s nerovností. Selhání finančních institucí po celém světě zavazuje členské státy, regiony a obce, aby přehodnotily svůj přístup k vytváření udržitelných komunit. Politiky, které jsou příliš intenzivně zaměřeny na ekonomickou prosperitu, mohou způsobit nerovnost v oblasti zdraví. Ačkoli ekonomické potíže mohou mít za následek sníženou ekonomickou prosperitu, nejsou překážkou k tomu, aby snižování ekonomické a sociální nerovnosti a nerovnosti v oblasti zdraví nemělo větší přednost. Komise má nyní v souvislosti s RP7 a plánováním rozpočtu příležitost přehodnotit priority a klást větší důraz na opatření směřující k vypořádání se s nerovností;

16. prohlašuje, že stávající ekonomické potíže znamenají, že ekonomický rozměr služeb zdravotní péče a ekonomický dopad zdravého obyvatelstva jsou stále více důležité. Služby zdravotní péče jsou významným zaměstnavatelem a vytvářejí ekonomickou prosperitu prostřednictvím přidružených sektorů, například výzkumu a inovací v oblasti zdraví, přičemž příležitosti vznikají zvláště v rozvojových ekonomikách. Zároveň ztráta pracovních sil v důsledku předčasného úmrtí a pracovní neschopnosti představuje snížení produktivity a zvýšení tlaku na systémy sociální podpory;

17. v souvislosti se stárnutím obyvatelstva souhlasí s uznáním důležitosti lepšího zdravotního stavu ve všech skupinách obyvatel. Systémy sociální ochrany již pociťují důsledky změněných demografických faktorů. I když je třeba uvítat prodloužení délky života, musí být učiněna další opatření za účelem vyrovnání se s poptávkou po službách, mají-li systémy sociální ochrany zůstat na úrovni, na niž si Evropané zvykli. Zvýšení počtu let zdravě prožitého života těch, kteří mají nejhorší vyhlídky, je proto prioritou. S ohledem na rozsah socioekonomických změn, jež budou vyvolány stárnutím obyvatelstva v EU, chce VR zdůraznit důležitost výzkumu a vývoje zaměřeného na zlepšování zdravotní péče pro starší občany;

Přínos politiky soudržnosti EU k nerovnosti v oblasti zdraví

18. souhlasí s tvrzením, že politika soudržnosti EU je pro dosahování cílů EU do roku 2020 – ekonomické a sociální soudržnosti – nejdůležitější a může být mocným nástrojem k řešení nerovnosti v oblasti zdraví. V roce 2010 máme díky vypracování a dojednávání strategie EU do roku 2020 významnou příležitost k tomu, abychom uvážili vyčlenění strukturálních fondů od roku 2013. Výbor očekává, že strategie EU do roku 2020 bude výrazně zaměřena na boj proti vyloučení, což následně zajistí jasnou vazbu na nerovnost v oblasti zdraví;

19. domnívá se, že by strukturální fondy EU mohly být využity k rozvoji zdravotní péče přímo v místě jakožto součásti regionální strategie rozvoje. Tato nerovnost existuje proto, že ne všichni evropští občané mají přístup k rovnocenným možnostem, včetně možností souvisejících se zdravím, což je jeden z hlavních cílů politiky soudržnosti a strukturálních fondů EU;

20. bere na vědomí, že Komise určila tři oblasti, v nichž by bylo možné provést zlepšení: zlepšení znalostí o možnostech využívat finance v této oblasti; koordinace mezi národními útvary pro tvorbu politik a technické kapacity k rozvíjení investic v této oblasti. Z toho však nutně nevyplývá, že právě v těchto oblastech je nejdůležitější přednostně provést zlepšení. Větší dopad může mít zejména koordinace mezi regionálními a místními organizacemi, pokud jsou odpovědné za přímé poskytování služeb. Technické kapacity také mohou existovat na celostátní úrovni, ale ne v organizacích na regionální či místní úrovni zabývajících se oblastí zdraví. Opatření by proto měla být zaměřena na odpovídající úroveň, aby bylo dosaženo požadovaných výsledků;

Sběr dat, sledování a analýza

21. podporuje návrh, že by měření pokroku k programu EU do roku 2020 mohlo být dále rozšířeno, aby odráželo důležitost snižování nerovnosti v oblasti zdraví. Ukazatel počtu let zdravě prožitého života poskytuje měřítko výsledků v oblasti zdraví, měl by však být doplněn měřítky, která odrážejí důležitost zmenšování rozdílů mezi nejzdravějšími a nejméně zdravými jedinci;

22. souhlasí se zhodnocením rozdílů mezi členskými státy při sběru a analýze dat. Je užitečné, že Eurostat vypracoval ukazatele týkající se zdraví. Navíc považuje vzájemnou podporu členských států při zlepšování zdravotní péče pro obyvatelstvo prostřednictvím předávání know-how za účinný prostředek k odstranění nerovností mezi členskými státy;

23. vybízí Komisi, aby uznala, že sledování výsledků v oblasti zdraví u migrantů a jejich komunit představuje zvlášť obtížný úkol. U dočasného nebo migrujícího obyvatelstva jsou méně pravděpodobné dobré výsledky v oblasti zdraví a toto obyvatelstvo může narazit na překážky při získávání sociální podpory. Migranti jsou ve sdělení označeni jako zranitelná skupina. V případě migrujících skupin či skupin dočasně přítomných je pro dosažení účinného sledování dat třeba věnovat pozornost problémům typickým pro sledování výsledků v oblasti zdraví u těchto skupin;

24. vyzývá Komisi, aby uznala nerovnosti v oblasti zdraví na základě pohlaví a podpořila sběr, monitorování a rozbor údajů o zdraví roztříděných podle pohlaví a genderových statistik. Zvláštní pozornost by se měla věnovat právu žen a mužů na přístup k preventivní zdravotní péči s cílem účinně se vypořádat s rozdíly mezi členskými státy navzájem a uvnitř jednotlivých členských států;

Role regionálních a místních samospráv

25. vítá, že byla uznána role regionálních a místních samospráv jak při plnění výsledků v oblasti zdraví, tak při poskytování služeb, které se zabývají sociálními determinanty zdraví;

26. navrhuje, aby se kladl větší důraz na důležitost místních opatření na podporu zdravého životního stylu a na předcházení podmínkám, které jsou příčinou špatného zdravotního stavu. Některé regiony již vypracovaly své vlastní strategie, s jejichž pomocí uskutečňují cíle uvedené ve sdělení a které poskytují rámec pro celkovou politiku podpory zdraví. Výbor zdůrazňuje, že pro podporu zdravého stravování a zdravého životního stylu jsou velmi důležité vzdělávací programy ve školách. Možnost přispět k rozhodnějším preventivním opatřením má mnoho organizací, avšak účinná prevence mnohdy vyžaduje čistě místní činnosti přizpůsobené potřebám konkrétních komunit. Zatímco povaha problémů vedoucích ke špatnému zdravotnímu stavu může být pro členské státy společná, předávání informací o zdravém životním stylu často vyžaduje opatření malého rozsahu vycházející z místních znalostí. Tyto zásahy mohou být účinné v obcích mnoha členských států – zeměpisně oddělené oblasti mohou mít podobné problémy, jako například vysokou nezaměstnanost kvůli uzavření těžkého průmyslu. Budoucí opatření by se měla snažit propojit malé komunity z celé EU, jež stojí před podobnými problémy, které nemusejí být totožné s problémy jejich bližších regionálních sousedů. Spolupráce na národní úrovni nemusí být efektivní při získávání poznatků o přístupech účinných ve zvlášť malých komunitách;

27. rozhodně souhlasí s názorem Komise, že díky zlepšení výměny informací a lepší koordinací politik mezi různými úrovněmi správy a různými odvětvími lze jednat účinněji a dosáhnout širších a konzistentnějších účinků. Výbor by si dovolil tvrdit, že tento názor lze vyjádřit ještě jasněji: nejen že díky takové koordinaci a výměně informací lze jednat účinněji a dosáhnout širších účinků, ale že jde o důležitý předpoklad snížení nerovnosti v oblasti zdraví. Závazek snížit nerovnost v oblasti zdraví je důležitou příležitostí pro členské státy, aby uvážily úroveň spolupráce na svém území a poučily se u členských států, které byly nejúspěšnější při vytváření partnerství mezi úrovněmi veřejné správy a různými odvětvími;

Struktury spolupráce na úrovni EU

28. posiluje svůj již dříve projevený zájem o zahrnutí nerovnosti v oblasti zdraví do regionální spolupráce v této oblasti. Výbor regionů je věrný zásadě strukturovaného vzájemného působení řízeného členy Výboru. Výbor má také zájem na využití tohoto strukturovaného vzájemného působení k tomu, aby se zapojil do spolupráce s GŘ SANCO a do jeho práce zabývající se nerovností v oblasti zdraví;

29. domnívá se, že by strukturované vzájemné působení Výboru regionů mělo být doplněno o zastoupení Výboru ve výborech a v pracovních skupinách zabývajících se zdravím. Přestože uznáváme, že členské státy mohou jmenovat zástupce do těchto pracovních skupin dle svého uvážení, bylo by prospěšné posoudit pokrok na místní a regionální úrovni, pokud jde o potírání nerovnosti v oblasti zdraví;

Zranitelné skupiny

30. vítá, že byly uznány potřeby zranitelných skupin a zvláštní pozornost, jež musí být věnována chudým lidem, znevýhodněným lidem přistěhovaleckého původu nebo příslušníkům etnických menšin, osobám se zdravotním postižením, starším osobám a dětem žijícím v chudobě;

31. žádá, aby se vzaly v úvahu potřeby dalších zranitelných skupin, zejména tam, kde se nerovnost v oblasti zdraví může objevit až časem. K řešení nerovnosti, jíž lze předejít, je nesmírně důležité pochopit měnící se povahu společnosti a nerovnosti, které v důsledku toho vznikají. Sem mohou být zahrnuty potřeby dospělých, kteří se dostali do izolace v důsledku rozpadu rodiny, potřeby osob, které byly zbaveny svobody či umístěny do ústavní péče, nebo potřeby lidí žijících ve venkovských oblastech s upadající ekonomikou. Mělo by se také vzít v úvahu, že je důležité pochopit sociální a kulturní vlivy převládající v různých komunitách, protože mohou významně ovlivňovat chování jednotlivce;

32. zdůrazňuje, že opatření na podporu zranitelných skupin by měla uznat nejasnost při určování „migrantů“. Pro účely nerovnosti v oblasti zdraví může jakýkoli pohyb obyvatel, bez ohledu na to, zda jde o pohyb uvnitř EU nebo ze zemí mimo EU, zapříčinit sociální znevýhodnění, špatný přístup k sociální podpoře, a tak vyvolat nerovnost v oblasti zdraví. Skupiny obyvatel, které se přesunuly v rámci EU, mají nerovný přístup ke službám, jako je bydlení, a mohou se stát bezdomovci. Bezdomovectví může mít vážný dopad na zdraví. Měly by být učiněny konkrétní kroky, aby se zvážily výsledky v oblasti zdraví u obyvatel pohybujících se v rámci EU;

Úloha regionálních a místních orgánů ve financování a poskytování služeb

33. domnívá se, že v případě, že jsou stávající zdroje financování zaměřeny na zdraví, měly by být místní a regionální orgány oprávněny k tomu, aby se mohly pružně rozhodovat, zda se zaměří na rozvíjení dovedností, znalostí a schopností v organizacích poskytujících služby, nebo na rozvoj infrastruktury zdravotní péče. Investice do infrastruktury v oblasti zdraví může být prioritou pro některé členské státy a některé regiony nebo obce, v nichž je infrastruktura málo rozvinutá, zatímco v jiných oblastech s výraznou nerovností v oblasti zdraví je infrastruktura v oblasti zdraví rozvinutá dostatečně. V těchto oblastech může být potřebné směřovat investice na čistě místní úrovni do rozvíjení dovedností, znalostí a schopností jak v organizacích zabývajících se zdravím, tak u místních obyvatel;

34. konstatuje, že i když uznáme, že vnitrostátní provádění právních předpisů Společenství týkajících se zdraví a bezpečnosti při práci přispívá ke snižování nerovnosti v oblasti zdraví v daném státu prostřednictvím ochrany zdraví pracovníků, mohou také místní a regionální orgány sehrát svoji roli při formování osvědčených postupů v oblasti zaměstnanosti. Pro místní a regionální orgány to je důležité jednak proto, že jsou významnými zaměstnavateli ve svých regionech a obcích, a jednak proto, že jsou schopné ovlivňovat praxi jiných organizací a zainteresovaných stran ve svých regionech a obcích v oblasti zaměstnávání;

35. připomíná svůj požadavek týkající se větší právní jistoty pro poskytovatele sociálních služeb obecného zájmu, pokud jde o pravidla hospodářské soutěže EU, a očekává, že se Komise bude tímto návrhem zabývat ve svém pracovním programu na rok 2010. V této souvislosti si všímá příslibu předsedy Evropské komise vypracovat rámec kvality veřejných služeb;

Doporučení

Výbor regionů doporučuje

36. poskytnout v rámci strategie Evropa 2020 větší uznání zdraví a dobrým životním podmínkám jako klíčovým prvkům v boji proti vyloučení;

37. umožnit využívání strukturálních fondů jako pomoci při řešení nerovnosti v oblasti zdraví;

38. zahrnout ukazatele počtu let zdravě prožitého života do sledování lisabonské agendy, zejména ukazatelů, jež odrážejí rozdíly ve výsledcích v oblasti zdraví v různých skupinách;

39. uznat, že současná finanční krize dále prohloubí nerovnost v oblasti zdraví u občanů EU, kteří se ocitnou bez práce, bez domova, nebo upadnou do chudoby. Místo toho vyzývá k větším investicím do programů financování, jako jsou RP7 a PROGRESS, aby se poskytla pomoc místním a regionálním orgánům při řešení nerovnosti v oblasti zdraví, a to jak krátkodobě během ukončování stávajících programů, tak dlouhodobě při řešení zvětšujících se rozdílů v oblasti zdraví;

40. uznat a šířit na úrovni EU činnost komise WHO pro sociální determinanty zdraví a také odpovědi národních vlád této komisi;

41. zavázat se k používání otevřené metody koordinace jako nástroje pro sdílení osvědčených postupů a referenčního srovnávání v zájmu řešení nerovnosti v oblasti zdraví ve všech členských státech, aniž by bylo narušeno úsilí, které již bylo vynaloženo na místní a regionální úrovni.