Návrh nařízení Rady, kterým se mění rozhodnutí 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) /* KOM/2010/0015 konecném znení - NLE 2010/0006 */





[pic] | EVROPSKÁ KOMISE | V Bruselu dne 29.1.2010 KOM(2010)15 v konečném znění 2010/0006 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se mění rozhodnutí 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Souvislosti návrhu • Odůvodnění a cíle návrhu Komise se podílí na dostupnosti funkcí systému SIS II a přispívá tak k zachování vysoké úrovně bezpečnosti v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Snaží se dát vývoji SIS II nový impuls vycházející z fáze analýzy a oprav, během které bylo vyřešeno značné množství zjištěných problémů a poruch a byla navržena nebo provedena řešení k jejich nápravě. Cílem tohoto návrhu a návrhu nařízení Rady ve stejné věci je předejít tomu, aby platnost rozhodnutí 2008/839/SVV upravujícího přechod z Schengenského informačního systému v jeho stávající podobě (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) skončila před tím, než bude přechod technicky proveditelný. Tento návrh nadto zaručuje právní flexibilitu pro vývoj SIS II prostřednictvím alternativního technického řešení SIS 1+ RE pro případ, že by bylo nutné přejít na toto řešení. Tento návrh je předložen jako nařízení na odpovídajícím právním základě Smlouvy o fungování Evropské unie, která nedávno vstoupila v platnost. Zároveň se zřizuje Rada pro globální řízení programu SIS II (GPMB) jako skupina odborníků pro posílené řízení a koordinaci projektu SIS II a souvisejících činností jako celku s cílem zajistit účinné řízení vývoje SIS II a přechodu na něj, jakož i dosáhnout soudržnosti mezi vývojem systémů na centrální úrovni i na úrovni jednotlivých členských států. Tento návrh se shoduje se závěry Rady ze dne 4. a 5. června 2009, v nichž Rada na základě zkušeností a znalostí získaných z globálního přístupu k řízení programu SIS II stanoveného v závěrech Rady ze dne 26. a 27. února 2009 a v souladu s právním rámcem vyzývá Komisi, aby předložila zlepšený koncept řízení projektů v rámci SIS II. Transparentnost procesu vývoje systému SIS II pro Evropský parlament je zajištěna prostřednictvím stávající povinnosti podávat zprávy. • Obecné souvislosti Schengenský informační systém (SIS) zřízený v souladu s ustanoveními hlavy IV Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 19. června 1990 uzavřené dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích (dále jen „Schengenská úmluva“) a jeho rozšířená verze SIS 1+ představují nezbytný nástroj pro uplatňování ustanovení schengenského acquis začleněného do rámce Evropské unie. Vývoj SIS druhé generace (SIS II) byl svěřen Komisi na základě nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II). Systém SIS II nahradí systém SIS 1+. Vývoj SIS II přihlíží k poslednímu vývoji v oblasti informačních technologií a umožňuje zavádění dodatečných funkcí. Ustanovení o zřízení, provozu a využívání SIS II jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006[1] ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) a v rozhodnutí Rady 2007/533/SVV[2] ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II). Předpokládá se, že tyto nástroje se budou vztahovat na členské státy účastnící se SIS 1+ až ode dne, který stanoví Rada jednomyslným usnesením svých členů zastupujících vlády členských států, které se účastní SIS 1+. Ty pak nahradí ustanovení schengenského acquis , která upravují SIS 1+, a zejména příslušná ustanovení Schengenské úmluvy. K tomu může dojít až poté, co uživatelé SIS 1+ přejdou do prostředí SIS II. Za tímto účelem byl vytvořen právní rámec pro přechod z prostředí SIS 1+ do prostředí SIS II. Aby byla omezena rizika přerušení služeb během přechodu, bude zřízena provizorní technická architektura pro provoz SIS 1+, která umožní souběžný provoz SIS 1+ a některých technických částí architektury SIS II, než bude přechod dokončen. Časový rámec současných nástrojů pro přechod a zejména nejzazší den pro jejich provedení, který je nyní stanoven na nejpozději 30. června 2010, již není reálný. Tento návrh si proto klade za cíl předejít skončení platnosti rozhodnutí Rady 2008/839/SVV před provedením přechodu. Rada GPMB bude působit jako kontaktní místo mezi subjekty a zúčastněnými stranami zapojenými do globálního vývoje SIS II. Komisi a členským státům zejména umožní koordinovat globální program s přihlédnutím k jejich odpovědnosti a činnostem týkajícím se projektů v rámci SIS II na centrální úrovni i na úrovni jednotlivých členských států. Tento návrh usměrní proces řízení při zachování rozdělení pravomocí mezi Komisi, Francii a zúčastněné členské státy, které je již obsaženo v nástrojích, jenž mají být upraveny. • Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu - Úmluva ze dne 19. června 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Benelux, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích[3] (Schengenská úmluva), - nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 ze dne 6. prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[4], ve znění nařízení Rady (ES) 1988/2006 ze dne 21. prosince 2006[5], - rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001[6] o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), ve znění rozhodnutí Rady 2006/1007/SVV ze dne 21. prosince 2006[7], - nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), - rozhodnutí Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), - nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1986/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přístupu subjektů odpovědných za vydávání osvědčení o registraci vozidel v členských státech k Schengenskému informačnímu systému druhé generace (SIS II)[8], - rozhodnutí Komise 2007/170/ES a 2007/171/ES ze dne 16. března 2007, kterými se stanoví požadavky na síť Schengenského informačního systému druhé generace[9], - nařízení Rady (ES) č. 189/2008 ze dne 18. února 2008 o testování Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[10], - rozhodnutí Rady 2008/173/ES ze dne 18. února 2008 o testování Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[11], - nařízení Rady č. 1104/2008/ES ze dne 24. října 2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)[12], - rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)[13]. • Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. 2. Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů • Konzultace zúčastněných stran Odborníci členských států jsou úzce zapojeni do pokračujícího vývoje SIS II, zejména v rámci výboru SIS VIS. Vývoj SIS II byl rovněž projednáván v rámci přípravných orgánů Rady. Rada ve svých závěrech ze dne 4. a 5. června 2009 vyzývá Komisi aby co nejdříve, nejpozději však do října 2009, předložila vhodné legislativní návrhy k úpravě nástrojů přechodu. • Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Tento návrh zohledňuje výsledek rozsáhlých jednání s členskými státy, zejména v rámci Výboru článku 36. • Sběr a využití výsledků odborných konzultací K přípravě tohoto návrhu nebyly využity externí odborné konzultace. • Posouzení dopadů Pro tento návrh nařízení Rady, který není zahrnut do ročního legislativního a pracovního programu Komise a je pokračováním technického projektu bez jasně definovatelných hospodářských, sociálních dopadů a dopadů na životní prostředí, se nepožaduje žádné posouzení dopadů. 3. Právní stránka návrhu • Shrnutí navrhovaných opatření Cílem tohoto návrhu je předejít skončení platnosti rozhodnutí Rady 2008/839/SVV před provedením přechodu, zaručit právní flexibilitu pro alternativní technické řešení a dosáhnout tak dostupnosti funkcí systému SIS II založených na SIS 1+ pro případ, že by bylo nutné přejít na toto řešení, a zajistit, aby řízení vývoje SIS II a přechodu na něj bylo co nejúčinnější zejména vůči koordinaci projektů Komise a členských států. Pro dosažení posledně jmenovaného cíle je zřízena expertní skupina GPMB na globální programové úrovni. • Právní základ Právním základem tohoto nařízení je čl. 74 Smlouvy o fungování Evropské unie, jelikož se týká operativní spolupráce příslušných orgánů členských států při předcházení trestným činům, jejich odhalování a objasňování. Tento návrh rovněž souvisí se správní spoluprácí příslušných ministerstev a justičních nebo obdobných orgánů členských států. • Zásada subsidiarity Tento návrh je v souladu se zásadou subsidiarity, neboť hlavního cíle navrhovaného kroku, tj. přechodu ze SIS 1+ na SIS II, nemůže být dosaženo na úrovni členských států. • Zásada proporcionality Tento návrh nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení jeho cíle. Je v souladu se zásadou proporcionality, jelikož činnosti Komise jsou stále omezeny na Centrální SIS II, koordinační činnost a poskytnutí technického nástroje umožňujícího úspěšnou výměnu údajů SIS 1+ mezi SIS 1+ a SIS II („převodník“). Rada pro globální řízení programu doposud fungovala jako neformální poradní struktura pro účely koordinace, kterou vyžadovaly stávající nástroje. Koordinace mezi Komisí a členskými státy je nutná pro dosažení globálního úspěchu prostředí SIS II. • Volba nástrojů Jak již bylo uvedeno výše, nařízení Rady je jedinou dostupnou legální formou v rámci Smlouvy o fungování Evropské unie pro oddálení konce platnosti rozhodnutí Rady 2008/839/SVV. Co se týče ostatních bodů návrhu, nařízení Rady je nejvhodnějším nástrojem pro navrhované činnosti s přihlédnutím k tomu, že pro řízení vývoje SIS II a přechodu na něj je nutné použít jednotná pravidla a postupy. Ustanovení tohoto nařízení jsou přesná a bezpodmínečná a jsou přímo použitelná a svou podstatou nevyžadují, aby členské státy činily jakákoli opatření k jejich provedení do vnitrostátního práva. Rámcové rozhodnutí není vhodným nástrojem, neboť návrh nezahrnuje žádné sbližování právních předpisů členských států. Vzhledem k dvoupilířové povaze pozměňovaných nástrojů je toto navrhované nařízení Rady doplněno návrhem nařízení Rady založeným na čl. 74 Smlouvy o fungování Evropské unie. 4. Rozpočtové důsledky Nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutí Rady 2001/886/SVV o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace stanoví, že výdaje spojené s vývojem SIS II jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Stejně tak podle článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 a podle článku 5 rozhodnutí Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 se náklady na zřízení, provoz a údržbu Centrálního SIS II a komunikační infrastruktury hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Náklady na zřízení, provoz a údržbu jednotlivých N.SIS II nese dotyčný členský stát. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV jak bylo dosud uváděno dodatečné náklady na přechod, testy SIS II, údržba a rozvoj na centrální úrovni (Centrální SIS II a komunikační infrastruktura) se rovněž hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Náklady na testování, přechod, údržbu a rozvoj vnitrostátních systémů, včetně N. SIS II, nadále ponese dotyčný členský stát. Tento návrh nemění základní strukturu. Rozšíří nicméně stávající právní základ, který již byl stanoven nařízením (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutním Rady 2008/839/SVV za účelem pokrytí období po 30. červnu 2010 do přechodu na prostředí SIS II. Náklady na zasedání rady GPMB, která se tímto návrhem zřizuje, včetně nákladů na účast členů a odborníků této rady, se hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Potřebné prostředky na pokrytí nákladů na zasedání rady GPMB budou čerpány z prostředků určených ve finančním plánu na období 2010–2013 na Schengenský informační systém (SIS II). Náklady na činnosti na úrovni SIS 1+, včetně doplňkových činností vykonávaných Francií jménem členských států (SIS 1+), se nadále hradí v souladu s článkem 119 Schengenské úmluvy. Tento článek stanoví, že náklady na zřízení a provoz technické podpůrné jednotky SIS 1+ podle čl. 92 odst. 3 Úmluvy, včetně nákladů na kabelové spojení vnitrostátních součástí Schengenského informačního systému s technickou podpůrnou jednotkou, nesou společně členské státy, zatímco náklady na zřízení a provoz vnitrostátní součásti Schengenského informačního systému nese dotyčný členský stát. Komise připravila finanční výkaz, který je přílohou tohoto návrhu. 5. Další informace • Změna platných právních předpisů Přijetí tohoto návrhu si vyžádá změnu rozhodnutí Rady 2008/839/SVV. • Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti Návrh obsahuje pozměněné ustanovení o skončení platnosti. Nové datum konce platnosti stanoví Rada v souladu s čl. 71 odst. 2 rozhodnutí Rady (ES) 2007/533/SVV. • Časový plán Aby byla zajištěna kontinuita příprav a včasné provedení činností v něm obsažených, musí být toto nařízení Rady přijato nejpozději v červnu 2010. 2010/0006 (NLE) Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se mění rozhodnutí 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[14], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[15], vzhledem k těmto důvodům: 1. Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[16] a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[17]. 2. Podmínky, postupy a povinnosti v souvislosti s průběhem přechodu ze SIS 1+ na SIS II jsou stanoveny nařízením Rady (ES) č. 1104/2008 ze dne 24. října 2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)[18] a rozhodnutím Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)[19]. Planost těchto nástrojů však skončí nejpozději 30. června 2010. 3. Předběžné podmínky nutné k přechodu však do 30. června 2010 nebudou splněny. Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV vyžadují, aby se prostředí SIS II stálo plně funkčním, proto by se nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV měly uplatňovat až do dokončení přechodu na prostředí SIS II. 4. Komise a členské státy by měly ve všech fázích přechodu nadále úzce spolupracovat s cílem dokončit proces. Na doplnění stávající organizační struktury bude zřízena expertní skupina. 5. Komise je nadále odpovědná za Centrální SIS II a jeho komunikační infrastrukturu. Centrální SIS II a komunikační infrastrukturu je nezbytné udržovat a případně dále rozvíjet. Další rozvoj Centrálního SIS II by měl vždy zahrnovat opravu chyb. Komise by měla koordinovat a podporovat společné činnosti. 6. Měl by být vypracován technický pohotovostní plán pro dosažení dostupnosti funkcí systému SIS II. Popis technických složek architektury přechodu by proto měl být uzpůsoben tomu, aby byl použitelný s jiným technickým řešením týkajícím se vývoje Centrálního SIS II. 7. Členské státy jsou nadále odpovědné za své vnitrostátní systémy (N.SIS II). N.SIS II je stále zapotřebí udržovat a případně dále rozvíjet. 8. Francie je nadále odpovědná za C.SIS. 9. Jelikož cílů navrhované akce, zejména vytvoření provizorní architektury pro přechod a migrace údajů ze SIS 1+ na SIS II, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akce lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o fungování Evropské unie. V souladu se zásadou proporcionality toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů. 10. V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis podle hlavy V části třetí Smlouvy o fungování Evropské unie, mělo by se Dánsko rozhodnout v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. 11. Spojené království se účastní tohoto nařízení podle článku 5 Protokolu o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a podle čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[20] . 12. Irsko se účastní tohoto nařízení v souladu s článkem 5 Protokolu o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[21]. 13. Tímto nařízením nejsou dotčena opatření pro částečnou účast Spojeného království a Irska v schengenském acquis , která byla stanovena pro Spojené království v rozhodnutí Rady 2000/365/ES a pro Irsko v rozhodnutí 2002/192/ES. 14. Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[22] , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999[23] o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody. 15. Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis[24] , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/149/SVV[25] o uzavření uvedené dohody jménem Evropské unie. 16. Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu protokolu podepsaného mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis , která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/262/ES ze dne 28. února 2008 o podpisu uvedené dohody jménem Evropského společenství a o prozatímním uplatňování určitých ustanovení tohoto protokolu[26]. PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Rozhodnutí 2008/839/SVV se mění takto: 1) V článku 4 se úvodní věta nahrazuje tímto: „Pro zajištění přechodu ze SIS 1+ na SIS II mají být v nutné míře zpřístupněny následující prvky:“ 2) V článku 10 se odstavec 3 nahrazuje tímto: „3. Převodník bude v nutné míře obousměrně převádět data mezi C.SIS a Centrálním SIS II a bude zajišťovat synchronizaci C.SIS a Centrálního SIS II.“ 3) V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Členské státy, které se účastní SIS 1+, přejdou za podpory Francie a Komise z N.SIS na N.SIS II za použití provizorní architektury přechodu.“ 4) Vkládá se nový článek 17a, který zní: „Článek 17a Rada pro globální řízení programu SIS II 1. Tímto se zřizuje skupina technických odborníků nazvaná „Rada pro globální řízení programu SIS II“ (dále jen „GPMB“), aniž jsou dotčeny příslušné odpovědnosti a činnosti Komise, Francie a členských států, které se účastní SIS 1+. GPMB poskytne fórum pro koordinaci projektů v rámci SIS II na centrální úrovni i na úrovni jednotlivých členských států. 2. Radu GPMB tvoří maximálně 10 odborníků. Členské státy, které působí v rámci Rady, jmenují nejvýše 8 odborníků a stejný počet náhradníků. Dva odborníci a dva náhradníci budou jmenováni generálním ředitelem odpovědného generálního ředitelství Komise z řad úředníků Komise. Jednání GPMB se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem na projednávaných otázkách. 3. Pro dosažení cíle stanoveného v odstavci 1 může rada GPMB případně pozvat k účasti na zasedáních další odborníky. 4. Rada GPMB zasedá v prostorách Komise. Funkce sekretariátu zajišťuje Komise. 5. Rada GPMB sama formuluje rozsah svého mandátu. Mandát nabývá účinku poté, co generální ředitel odpovědného generálního ředitelství Komise vydá příznivé stanovisko. 6. Administrativní a cestovní náklady vyplývající z činností GPMB se hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, pokud nejsou hrazeny z jiných zdrojů, aniž je dotčen čl. 15, odst. 2. Pokud jde o cestovní náklady odborníků rady GPMB jmenovaných členskými státy, které působí v rámci Rady, a odborníků pozvaných v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, které vznikají v souvislosti s prací rady GPMB, použijí se Předpisy o úhradě výdajů externích odborníků pozvaných na zasedání Komise.“ 5) V článku 19 se poslední věta nahrazuje tímto: „Jeho platnost skončí ke dni, který stanoví Rada v souladu s čl. 71 odst. 2 rozhodnutí 2007/533/SVV.“ Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie. V Bruselu dne […] Za Radu předseda / předsedkyně […] LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: Tento výkaz doprovází dva legislativní návrhy: Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1104/2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) Návrh nařízení Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 2008/839/SVV o přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) 2. RÁMEC ABM / ABB Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: Hlava 18: Prostor svobody, bezpečnosti a práva Kapitola 18 02: Solidarita – Vnější hranice, vízová politika a volný pohyb osob 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů: 18.02.04 01 – Schengenský informační systém (SIS II) 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Vzhledem k tomu, že tyto opravné nástroje prodlužují dobu platnosti předpokládanou v pozměňovaných nástrojích, budou brány v potaz pouze náklady způsobené prodloužením fáze vývoje a přechodu a vzniklé po 30. červnu 2010. Náklady přidělené do 30. června 2010 jsou z toho vyloučeny. Provozní náklady financované na jiném právním základě, jako je zejména nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), jsou rovněž vyloučeny. Prostředky na závazky vyplývající z těchto opravných nástrojů na období od 30. června 2010 do přechodu na nové prostředí, a tím i do konce platnosti nástrojů, jsou plánovány v rámci částky předpokládané na financování rozsáhlých IT systémů. 3.3. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky): Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Položka ve finančním výhledu | 18 02 04 01 | Nepov. | RP[27] | NE | NE | NE | 3a | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | oddíl č. | 2010 | 2011 | 2012 | Celkem | Provozní výdaje[28] | Prostředky na závazky (PZ) | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 | Prostředky na platby (PP) | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[29] | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Prostředky na závazky | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 | Prostředky na platby | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[30] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 | Celkové orientační finanční náklady zásahu | PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 | Spoluúčast Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): neuvedeno - Příspěvek Norska ve výši 2,200081 % a Islandu ve výši 0,113386 % (údaje z roku 2007) na provozní náklady na základě čl. 12 odst. 1 druhého pododstavce dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36). - Příspěvek Švýcarska ve výši 2,402999 % (údaje z roku 2007) na provozní náklady na základě čl. 11 odst. 3 druhého pododstavce dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (Úř. věst. 53, 27.02.2008, s. 52). Co se týče Islandu a Norska, vycházejí tyto návrhy z schengenského acquis , jak je vymezeno v příloze A dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis . Článek 12 odstavec 1 poslední pododstavec této dohody stanoví: „Pokud jsou provozní náklady hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropského společenství, podílí se Island a Norsko na těchto nákladech ročními příspěvky do tohoto rozpočtu podle procentního poměru hrubého domácího produktu ve vztahu k hrubému domácímu produktu všech zúčastněných států“. Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí tento návrh ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis . Ustanovení čl. 11 odst. 2 této dohody stanoví: „Pokud jde o náklady na rozvoj Schengenského informačního systému II, poskytuje Švýcarsko do souhrnného rozpočtu Evropských společenství roční příspěvek na daný rozpočtový rok podle poměru svého hrubého domácího produktu ve vztahu k hrubému domácímu produktu všech zúčastněných zemí, a to od rozpočtového roku 2002.“ 4.1.2. Soulad s finančním plánem ( Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. Potřebné prostředky na pokrytí nákladů na zasedání rady GPMB budou čerpány z prostředků určených ve finančním plánu na období 2010–2013 na Schengenský informační systém (SIS II). ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[31] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů ( Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo) Před akcí (Rok n-1) | Situace po akci | Celkový objem lidských zdrojů | 50 | 50 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Cílem návrhu je prodloužení právního základu pro přechod do doby, než bude technicky proveditelný. Dalším cílem je vytvoření struktury řízení v souladu s mezinárodně uznávanými osvědčenými potupy řízení. Návrh dále zaručuje právní flexibilitu pro dosažení dostupnosti funkcí systému SIS II prostřednictvím alternativního technického řešení založeného na SIS 1+ pro případ, že by bylo nutné přejít na toto řešení. Návrh nemění základní rozdělení pravomocí ani nemění základní strukturu financování. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Vzhledem ke začlenění schengenského acquis do institucionálního rámce Evropské unie a s přihlédnutím k tomu, že SIS II zahrnuje jak pravomoci Společenství tak pravomoci Unie, vyžaduje projekt vytvoření rozsáhlých IT systémů i zapojení Společenství. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Hlavním cílem návrhu je zajistit úspěšné zahájení provozu SIS II. Od tohoto návrhu se očekává, že zaručí hladkou migraci údajů ze SIS 1+ na SIS II a kompletní přechod na SIS II. Směrodatným ukazatelem je, že by ve všech členských státech mělo dojít k úspěšné migraci dat a přechodu na nový systém. 5.4. Způsob provádění (orientační) ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury ( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ( Sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: neuvedeno 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Pokrok bude pravidelně hodnocen a plnění měřeno předepsanými standardy a podle předem stanovených kritérií. Tuto činnost bude provádět zejména subjekt smluvně sjednaný za účelem zabezpečení kvality. 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení předem (ex-ante) Hodnotící a srovnávací zpráva o dalším směřování SIS II, kterou Radě předložily předsednictví a Komise, poskytuje hodnocení ex ante. Na tomto základě Rada zaznamenala ve svých závěrech ze dne 4. a 5. června 2009 dokončení fáze analýzy a oprav prostředí SIS II, během níž bylo vyřešeno značné množství zjištěných problémů a poruch a byla navržena nebo provedena řešení k jejich nápravě. Rada došla k závěru, že vývoj SIS II by měl pokračovat na základě současného projektu SIS II a že SIS 1 +RE zůstane zachován jako pohotovostní plán. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Těmito návrhy se zřizuje Rada pro globální řízení programu SIS II, a je tak zohledněna zkušenost z řízení vývoje SIS II na základě pracovní struktury, jak byla stanovena v nyní pozměňovaných nástrojích. 6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Jak je stanoveno v závěrech Rady ze dne 4. a 5. června 2009, další hodnocení se bude provádět na základě šestiměsíčních „milníků“. 7. Opatření proti podvodům Pokud bude nutné uzavřít nějaké dodatečné smlouvy, budou pro zadávání zakázek použity postupy Komise, které zajistí soulad s předpisy Společenství o zadávání veřejných zakázek. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) (Je třeba uvést cílové okruhy, akce a výstupy) | Druh výstupu | Prům. nákl. | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM | Rok 2010 | Rok 2011 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 | B*, C*/AST | 9 | 9 | Zaměstnanci financovaní[33] podle čl. XX 01 02 | 17 | 17 | Ostatní zaměstnanci[34] financovaní podle čl. XX 01 04/05 | CELKEM | 50 | 50 | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce - Koordinace programů - Řízení projektu - Technické řízení - Hodnocení a zprávy - Řízení veřejných zakázek, smluv a financí 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) ( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce ( XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení ) neuvedeno 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok 2010 (poměrným dílem od 1. července) | Rok 2011 (poměrným dílem do předpokládaného času přechodu) | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, vyslaní národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0,580 | 0,870 | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 2,593 | 3,890 | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci | Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1. | AD/AST – 122 000 EUR ročně * 33 osob = 4,026 mil. EUR | Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 | Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1. | Smluvní zaměstnanci (čl. 18 01 02 01 01): 64 000 EUR ročně * 9 osob = 0,576 mil. EUR | Vyslaní národní odborníci (čl. 18 01 02 01 03): 73 000 EUR ročně * 8 osob = 0,584 mil. EUR | 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok 2010 | Rok 2011 | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,082 | 0,099 | 0,181 | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | 0,095 | 0,142 | 0,237 | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,177 | 0,241 | 0,418 | Služební cesty zahrnují každoroční návštěvy ve 27 zúčastněných státech pro jednu osobu a cesty jednou týdně do Štrasburku pro dvě osoby až do předpokládaného data přechodu. Potřeby lidských a administrativních zdrojů se pokryjí v rámci přídělů, které lze poskytnout řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly s přihlédnutím k omezení rozpočtu. [1] Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4. [2] Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63. [3] Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19, ve znění rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 (Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43). [4] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 4. [5] Úř. věst. L 411, 30.12.2006, s. 1. [6] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 1. [7] Úř. věst. L 411, 30.12.2006, s. 78. [8] Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 1. [9] Úř. věst. L 79, 20.3.2007, s. 20 a Úř. věst. L 79, 20.3.2007, s. 29. [10] Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 1. [11] Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 14. [12] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1. [13] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43. [14] Úř. věst. C […], […], s. […]. [15] Úř. věst. C […], […], s. […]. [16] Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4. [17] Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63. [18] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1. [19] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43. [20] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43. [21] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20. [22] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36. [23] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31. [24] Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52. [25] Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 50 [26] Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 5. [27] Rozlišené prostředky, dále jen „RP”. [28] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [29] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [30] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [31] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [32] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [33] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [34] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.