CS Úřední věstník Evropské unie C 347/34

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Budoucí strategie pro mlékárenský průmysl EU v období 2010–2015 a dále“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2010/C 347/05)

Zpravodaj: pan ALLEN

Dne 16. července 2009 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Budoucí strategie pro mlékárenský průmysl EU v období 2010–2015 a dále.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 28. ledna 2010.

Na 460. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 17. a 18. února 2010 (jednání dne 17. února), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 152 hlasy pro, 6 hlasů bylo proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Mlékárenský průmysl EU má dlouhodobý strategický význam pro dodávání vysoce kvalitních a bezpečných mléčných produktů občanům Unie. EU se nikdy nesmí stát závislou na mimoevropských zdrojích dodávek mléka. EU musí nadále dodržovat nejvyšší normy v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, hygieny, zpětné sledovatelnosti, veterinárního lékařství, ochrany životního prostředí a udržitelné produkce.

1.2 Producenti budou nadále produkovat kvalitní mléko, jestliže se jim to vyplatí (avšak nikoli dlouhodobě, pokud se jim to nevyplatí). Pokud nestabilizujeme ceny a pokud tyto ceny neumožní dosáhnout zisku, produkce mléka v EU poklesne a z některých oblastí zcela vymizí. Zvláštní pozornost vyžadují znevýhodněné oblasti. Producenti mléka musí rovněž dosáhnout finanční návratnosti za zajišťování multifunkčního zemědělství, jež je „veřejnou službou nekomoditního charakteru“, a zahrnuje např. udržování a rozvoj venkovské krajiny, biologické rozmanitosti, přírodních stanovišť a venkovského umění a kultury. V nových členských státech by se měla zvážit možnost zavést pro producenty mléka přímé platby vázané na produkci.

1.3 K zajištění větší účinnosti mlékárenského průmyslu na úrovni producentů i na úrovni zpracovatelů mléka je třeba vynaložit značné prostředky na inovace, výzkum, vývoj a chov dobytka. Na úrovni producentů to musí zahrnovat lepší využití trávy a krmiv a na úrovni zpracovatelů nové výrobky. Na úrovni producentů i zpracovatelů jsou rovněž zapotřebí nové a lepší technologie. K rozvoji tohoto odvětví jsou nezbytné rozsáhlé investice. Musíme získat celosvětové vedoucí postavení v této oblasti.

1.4 Je nezbytné předejít opakování nestálosti cen, ke které došlo v období 2007–2008. Toho musí být dosaženo pomocí přiměřených podpůrných opatření a řádným monitorováním trhu, které zajistí rozumnou rovnováhu mezi nabídkou a poptávkou.

1.5 EU má možnost v případě potřeby reagovat na situaci na trhu a (alespoň do roku 2015) využívat systém kvót a další nástroje organizace trhu.

1.6 V návaznosti na sdělení Komise z července 2009 je třeba vypracovat a realizovat harmonogram pro řešení otázky, proč spotřebitelské ceny zůstaly o 14 % vyšší než před zvýšením cen mléka. V celém potravinovém řetězci musí vládnout transparentnost.

1.7 K zajištění životaschopnosti mlékárenského průmyslu EU po roce 2015 budou i nadále zapotřebí různá opatření zemědělské politiky kombinovaná se systémem bezpečnostní sítě na podporu a stabilizaci cen, jenž by zabránil poklesu cen pod určitou hladinu, omezil příliš velké výkyvy cen a poskytoval rovněž rezervní zásoby dostačující k pokrytí nepředvídaných nedostatků nebo přírodních katastrof. Pro to, aby byl mlékárenský průmysl po roce 2015 udržitelný a šetrný z hlediska životního prostředí, bude mít zásadní význam systém s tržními opatřeními reagujícími na nabídku a poptávku. Potraviny obecně a mléko zvlášť jsou příliš významné pro blahobyt občanů na to, aby mohly být ponechány napospas rozmarům volného neregulovaného tržního systému.

2. Úvod

2.1 Produkce mléka je jednou z hlavních zemědělských činností v EU. V roce 2008 milion producentů vyprodukovalo 150 milionů tun mléka v hodnotě přes 40 miliard eur, což představuje 14 % zemědělské produkce EU. Přes 60 % hovězího masa produkovaného v EU pochází ze stád dojnic. Podle údajů Mezinárodní mlékárenské federace (International Dairy Federation – IDF) je EU největším světovým producentem mléka (27 % světové produkce), po ní následuje Indie (20 %) a USA (16 %).

2.2 Mlékárenský průmysl, od získávání surovin až po jejich zpracování zaměstnává v EU přibližně 400 000 osob.

2.3 Produkce mléka má velmi významný podíl na zachování hospodářské a sociální struktury ve znevýhodněných oblastech. 60 % podniků produkujících mléko v EU-25 se nachází ve znevýhodněných oblastech. Produkce mléka je jedním z nejvhodnějších druhů podnikání pro udržení zemědělských rodinných podniků ve znevýhodněných oblastech a spolu s chovem dobytka a ovcí významně přispívá k zachování a rozvoji krajiny a životního prostředí.

3. Okolnosti

3.1 V posledních dvou letech zažily celosvětové trhy s mlékem a mléčnými výrobky výrazné cenové výkyvy. V roce 2007 a počátkem roku 2008 jsme byli svědky rekordního nárůstu světových cen mléka, který měl za následek podstatný nárůst cen mléka a mléčných výrobků. Potom ve druhé polovině roku 2008 tyto ceny zaznamenaly ještě dramatičtější propad.

3.2 Většina mléčných výrobků se spotřebuje v regionu, kde jsou vyprodukovány. Přibližně 8 % celosvětové produkce mléka se obchoduje na světovém trhu, a proto může malá změna v celosvětové produkci významně ovlivnit světový trh. Např. 2 % rozdíl mezi celosvětovou produkcí a celosvětovou spotřebou představuje ekvivalent přibližně 25 % celosvětového obchodu s mlékem.

3.3 Přestože je EU největším vývozcem sýra, tvoří většinu prodeje mléčných výrobků na vývoz mimo EU komoditní výrobky jako sušené mléko a máslo. Světový trh mléka a mléčných výrobků lze tedy popsat jako především trh s mléčnými komoditami.

3.4 Vzhledem k tomu, že EU je v mléčných výrobcích soběstačná na 109 %, je přebytečných 9 % k dispozici pro vývoz na světový trh. Hlavními vývozními artikly EU jsou máslo/máselný olej, sušené odstředěné mléko, sýry, sušené plnotučné mléko a kondenzované mléko.

3.5 Od roku 2000 celosvětová spotřeba mléka a mléčných výrobků každoročně rostla v průměru o 2,5 %. Tento nárůst nyní poklesl na 1 % ročně.

3.6 V období 2004–2006 překračovala celosvětová spotřeba mléka produkci a následně byly využity všechny rezervy. To bylo hlavním důvodem pro náhlé zvýšení světových cen mléčných komodit. Od roku 2008 se tento poměr změnil a výsledkem je, že produkce nyní překračuje poptávku.

3.7 Náhlé zvýšení cen mléka v konečném důsledku způsobilo pokles tržního podílu, neboť spotřebitelé přešli na levnější náhražky a zejména mléčné složky byly nahrazeny levnějšími alternativami. Celosvětová recese a pokles cen ropy přispěly k dalšímu snížení prodeje mléčných výrobků. Země produkující ropu jsou významnými dovozci mléčných výrobků a pokles cen ropy znamená, že tyto země snižují dovážený objem mléčných výrobků, což může mít za následek pokles světových cen mléčných komodit.

3.8 I když je u mléčných výrobků větší hodnoty pohyb cen hůře sledovatelný než v případě komodit, je zřejmé, že prodej mléčných výrobků s přidanou hodnotou zaznamenal pokles, neboť spotřebitelé přešli na levnější výrobky.

3.9 Komise ve svém sdělení Radě z července 2009 uvedla, že prudký nárůst cen ve druhé polovině roku 2007 způsobil rychlé zvýšení cen mléka a silný nárůst spotřebitelských cen. Naproti tomu pokles cen ve druhé polovině roku 2008 a v roce 2009, kdy cena másla spadla o 39 %, sušeného odstředěného mléka o 49 %, sýra o 18 % a mléka o 31 %, snížil spotřebitelské ceny přibližně o pouhá 2 % (průměr EU). Spotřebitelské ceny tedy zůstaly v průměru o 14 % vyšší než před prudkým nárůstem cen. Země s vysokým objemem prodeje mléčných výrobků diskontním maloobchodníkům byly nicméně v roce 2009 svědky „cenové války“, neboť mléčné výrobky se používají k vyřazení jiných maloobchodníků z konkurence (1).

3.10 Racionalizace a stále větší koncentrace v maloobchodním odvětví EU dodaly maloobchodu vyjednávací sílu, která jinde v potravinovém řetězci nemá obdoby. Producenti se dostali do pozice, kdy jsou jim ceny diktovány, spíše než aby je sami tvořili, zejména když nabídka překračuje poptávku. Zdálo by se, že orgány a pravidla hospodářské soutěže celkem vzato v praxi více pomohly sektoru maloobchodních řetězců než onomu milionu producentů mléka. Producenti mléka potřebují silnější vyjednávací pozici, co se týče výstupních cen produkce mléka, aby se do potravinového řetězce opět navrátila rovnováha.

3.11 V Agendě 2000 a dále pak v přezkumu SZP v polovině období a kontrole stavu reformy SZP, kdy bylo zapotřebí připravit zemědělství EU na možnou budoucí dohodu WTO, byla intervenční cena snížena, a to spolu s kvantitativním omezením intervence oslabilo mechanismus podpory cen. Výstupní ceny produkce mléka následně klesly na úroveň nižší, než byly předtím, než začaly fungovat mechanismy podpory jako např. intervence.

4. Vyhlídky na trhu

4.1 Evropská unie

4.1.1 Trh EU s mlékem a mléčnými výrobky se vyznačuje tím, že produkce o 9 % překračuje spotřebu.

4.1.2 Mléčné výrobky se také do EU dovážejí ze třetích zemí za snížené tarify. Tento dovoz je ve srovnání s celkovou spotřebou v EU malý. V letech 2007 a 2008 tak EU dovezla přibližně 330 000, respektive 300 000 tun mléčných výrobků. Mléčné výrobky dovážené do EU zahrnují sýry (1,1 % produkce EU), máslo (4,3 % produkce EU) a sušené odstředěné mléko (2,4 % produkce EU). Dovoz mléčných výrobků představuje 2 až 3 % mléčného ekvivalentu produkce mléka EU.

4.1.3 Až 40 % mléka v EU je zpracováno na sýr a přibližně 30 % se používá k výrobě čerstvých mléčných výrobků. V posledním desetiletí byly tyto dva druhy výrobků hlavní hnací silou růstu spotřeby v EU. Zbývajících 30 % je zpracováno na máslo, sušená mléka a kasein.

4.1.4 Intervenční zásoby másla a sušeného odstředěného mléka rostly následkem nižší spotřeby v EU, poklesu světových tržních cen a celosvětové recese. Kvóta EU byla v roce 2008 zvýšena o 2 % a v roce 2009 o 1 %, což by spolu s již schváleným budoucím zvýšením kvót v konečném důsledku mohlo vést ke zvýšení produkce mléka v EU.

4.1.5 Využití vývozních náhrad zabránilo tomu, aby se během uplatňování intervencí do intervence dostal ještě větší objem zásob.

4.1.6 Činnost Komise zabránila tomu, aby se ceny mléka v EU snížily na světové tržní ceny, které se pohybují mezi 14 až 15 eurocenty za litr. Ceny v EU byly udržovány na hladině vyšší než ceny světové. Ceny se v jednotlivých členských státech různí, od 16 centů v Lotyšsku po 25–27 eurocentů za litr v mnoha jiných členských státech, což stále ještě nepokrývá výrobní náklady. Která jiná část společnosti pracuje za nulové příjmy či dokonce za méně než zákonem stanovenou minimální mzdu?

4.1.7 Produkce mléka je v současnosti o 4,2 % nižší než stanovená kvóta a očekává se, že produkce bude oproti stanovené kvótě nižší i v období 2009–2010.

4.1.8 Oživení cen v EU (které již začalo) bude pravděpodobně velmi postupné. Existence značných intervenčních zásob přesahujících kapacitu trhu by mohla obnovu zbrzdit podle toho, kdy se Komise rozhodne uvolnit intervenční zásoby na trh.

4.1.9 Počet porážených krav se podle údajů EU zvýšil. Je pravděpodobné, že jsou poráženy zvýšené počty dojnic, což v blízké budoucnosti stlačí produkci mléka. Postupný nárůst cen mléka však v krátkodobé perspektivě bude mít za následek zvýšenou produkci v malém počtu zemí.

4.1.10 Jak se budou ve střednědobém horizontu oživovat ceny mléka, zvýší se produkce mléka v období do roku 2015 a pravděpodobně bude držet krok se zvýšením kvót dohodnutým při kontrole stavu reformy SZP.

4.1.11 Tendence klesající produkce mléka v jižní Evropě a některých severských členských státech bude pravděpodobně pokračovat.

4.1.12 Spotřeba sýrů a čerstvých mléčných výrobků v EU pravděpodobně zůstane slabá kvůli nižším vyhlídkám na růst příjmu.

4.1.13 Komise předpovídá na období do roku 2015 pokles přebytku másla jako následek snížené produkce másla a větší produkce sýra. To by usnadnilo požadované snížení vývozních náhrad, které jsou předmětem probíhajících jednání WTO.

4.1.14 Někteří tržní experti věří, že přebytek másla by mohl zůstat zachován díky větší produkci nízkotučných mléčných výrobků a nedostatečnému růstu spotřeby sýra.

4.1.15 Vyhlídky na trhu v EU do roku 2015 zůstávají nejisté, je však nepravděpodobné, že by trh vykázal růst srovnatelný s uplynulým desetiletím.

4.1.16 Specifickým problémem pro trh EU s mlékem v posledních letech je vysoká nestálost cen. U zemědělských podniků vede k velkým problémům a způsobuje také nejistotu u spotřebitelů v důsledku častých změn cen. Je tedy třeba se pokusit pomocí vhodných opatření tuto vysokou nestálost na trzích snížit.

4.2 USA

4.2.1 V USA se v pětiletém období do roku 2008 produkce mléka a mléčných výrobků zvyšovala o 2,5 % ročně a spotřeba přibližně o 1 % ročně. USA měly každoroční vývozní přebytek dosahující až 5 milionů tun. Slabý americký dolar vývoz usnadnil.

4.2.2 Krátkodobá vyhlídka pro mlékárenský průmysl USA není příznivá. V roce 2009 došlo ke snížení produkce o 1 % a v roce 2010 se očekává snížení o další 1 %. V střednědobém horizontu je pravděpodobné, že s oživením cen mléka a dostupnými cenami krmiv k určitému růstu produkce dojde. Jakékoli takové zvýšení produkce bude pravděpodobně směřovat do produkce sýra a bude určeno k domácí spotřebě.

4.2.3 Oddělení hospodářského výzkumu resortu zemědělství USA (USDA) předpovídá pro rok 2010 lepší ceny mléka v USA jako výsledek zvýšeného počtu porážených dojnic a zvýšeného vývozu mléčných výrobků.

4.3 Nový Zéland

4.3.1 Nový Zéland je největším vývozcem mléka a mléčných výrobků na světě. V letech 2007–2008 produkce klesla asi o 3 %, což mělo za následek oslabení vývozu, ale v letech 2008–2009 se produkce zvýšila o 8 %. Pozorovatelé očekávají průměrný růst 3 % ročně, avšak do roku 2015 by opět mělo dojít k poklesu. Vzhledem k tomu, že produkce Nového Zélandu je závislá na trávě, může mít počasí značný vliv na její objem.

4.3.2 K dnešnímu dni na Novém Zélandu nízké ceny nezpůsobily pokles produkce. V budoucnosti se kvůli většímu využívání koncentrovaných krmiv a hnojiv jeví jako pravděpodobné, že opětný pokles cen by mohl vést ke snížení růstu produkce mléka.

4.3.3 Environmentální otázky nabývají na Novém Zélandu na významu a mohly by rovněž zbrzdit dlouhodobý růst.

4.3.4 Vývoz mléka a mléčných výrobků Nového Zélandu pravděpodobně nadále poroste.

4.4 Jižní Amerika

4.4.1 Jižní Amerika se stává významnějším vývozcem mléka a mléčných výrobků a pravděpodobně bude soutěžit s EU na afrických trzích, spíše než s Novým Zélandem na asijských trzích. Zejména vývozní přebytek Brazílie se pravděpodobně udrží do roku 2015.

4.5 Čína

4.5.1 Rozmach čínské produkce mléka a mléčných výrobků byl v posledním desetiletí velmi rychlý, avšak míra růstu se pravděpodobně v příštím desetiletí zpomalí. Čínská produkce nedržela krok se spotřebou, ale dovoz mléka a mléčných výrobků do Číny není tak velký, jak se původně předpokládalo.

4.5.2 Ve střednědobém výhledu se očekává, že dovoz sýra a sušeného odstředěného mléka do Číny se zvýší a přitom se zvýší i vývoz sušeného plnotučného mléka z Číny.

4.5.3 V prosinci 2009 byly zjištěny dva nové případy mléka obsahujícího melamin, což by mohlo vážně poškodit čínský vývoz mléčných výrobků.

4.6 Rusko

4.6.1 Podle předpovědí by se produkce mléka v Rusku v nadcházejících pěti letech měla vzpamatovat, neboť málo výnosné krávy jsou nahrazovány více výnosnými dovezenými kravami. Z důvodů potravinové bezpečnosti by si Rusko chtělo zlepšit soběstačnost v mléčných výrobcích ze 70 % na 95 %. Pro rok 2012 byla jako cíl stanovena produkce 37 milionů tun mléka. Následně je možné, že dovoz másla do Ruska se v dlouhodobém horizontu sníží, zatímco vývoz sýra pravděpodobně poroste.

4.7 Celková prognóza pro světový trh předvídá pomalý růst a ten pak v závislosti na rozsahu celosvětové hospodářské obnovy ovlivní růst spotřeby, zejména v zemích třetího světa.

4.8 K největšímu nárůstu obyvatelstva v nadcházejících 30 letech dojde v zemích třetího světa a jeho průvodním jevem by měla být rostoucí poptávka po mléku a mléčných výrobcích. Pokud však nedojde k přiměřenému hospodářskému růstu, nebudou tyto země schopné nakupovat větší množství mléka a mléčných výrobků. Mléčné výrobky nepatří v Asii a některých zemích třetího světa k tradičním základním potravinám.

4.9 Otázky výživy a inzerovaných blahodárných účinků mléčných výrobků budou klíčové pro udržení a rozvíjení podílu na trhu s mléčnými výrobky. Nezbytné jsou v těchto oblastech výzkum a inovace.

4.10 Je důležité, aby na označení výrobku bylo uvedeno, že se jedná o autentický mléčný výrobek, a byly vhodně vysvětleny jeho výživové a zdravotní kvality. V budoucnosti bude mít dodržování ekologických norem pro produkci mléka větší význam.

5. Skupina na vysoké úrovni

5.1 Komisařka Fischer Boel zřídila skupinu na vysoké úrovni pro mléko, která v červnu 2010 vydá svou konečnou zprávu.

5.2 Skupina na vysoké úrovni projedná tato témata:

— smluvní vztahy mezi producenty mléka a mlékárnami s cílem zajistit účinnější rovnováhu mezi nabídkou a poptávkou na trhu mléka a mléčných výrobků,

— jak posílit vyjednávací pozici producentů mléka,

— transparentnost a informace pro spotřebitele, otázky kvality, zdraví a označování,

— inovace a výzkum orientované na zlepšení konkurenceschopnosti tohoto odvětví,

— možnost termínového trhu s mlékem a mléčnými výrobky.

6. Francouzsko-německá iniciativa

6.1 Francouzský ministr zemědělství pan Le Maire načrtl pro evropské zemědělství tři hlavní cíle:

— zaručit stabilní a řádné příjmy pro producenty pomocí silných regulačních nástrojů,

— zajistit větší transparentnost cen v celém potravinovém řetězci s možností zavedení evropského dohledu, a

— zakotvit inovace a investice v zemědělsko-potravinářském odvětví v centru lisabonské agendy.

6.2 Francouzsko-německá iniciativa požaduje více činnosti EU na ochranu producentů mléka. Navrhuje v EU dočasně zvýšit minimální intervenční cenu, při které by se EU zavázala vykupovat přebytky od producentů.

7. Politika do roku 2015

7.1 Komise se rozhodně staví proti jakýmkoli změnám ve zvyšování kvót, které bylo rozhodnuto při kontrole stavu reformy SZP. Tato zvýšení mají prozatím malý dopad, neboť produkce EU je oproti stanovené kvótě o 4,5 % nižší a pravděpodobně bude nižší i příští rok. Se střednědobým zlepšováním cen mléka však produkce poroste a s ní se zvýší i rozdíl mezi produkcí a spotřebou mléka, což by v závislosti na světové tržní situaci mělo mít za následek snížení výstupních cen zemědělské produkce.

7.2 Světové ceny mléčných výrobků jsou obvykle nižší než ceny v EU. To je důsledek rozdílných norem (a tedy rozdílných výrobních nákladů) uvnitř a mimo EU. Model produkce mléka v EU nikdy nebude moci konkurovat Novému Zélandu a některým jiným zemím; důvodem je zcela odlišná struktura vstupních nákladů a velikost mlékárenských podniků.

7.3 Vývoz sýra z EU je vcelku konkurenceschopný, avšak zvýšení spotřeby mimo EU závisí na udržitelném světovém hospodářském růstu po určité časové období.

7.4 Myšlenka zvyšovat kvóty bez ohledu na poptávku ve snaze zajistit tzv. hladký přechod se bez podpůrných opatření jeví jako kontraproduktivní, chceme-li rozvíjet evropský model zemědělství a zajistit pokračování produkce mléka ve znevýhodněných oblastech. Potřebujeme energické venkovské prostředí; v některých oblastech je produkce mléka hlavní hnací silou jejich sociální, hospodářské a kulturní budoucnosti. Opačnou možností je přestat s obhospodařováním půdy, což má škodlivé sociální a environmentální důsledky.

7.5 Zvyšování kvót na mléko bez ohledu na tržní podmínky a v konečné fázi úplná deregulace odvětví mléka by byly logickými kroky, kdyby EU chtěla rozvíjet novozélandský a americký model zemědělství. V USA se za východisko považuje zavádění obrovských výkrmných systémů čítajících přes 2 000 krav. Bude-li změna pokračovat dosavadním tempem, bude zanedlouho pouhých 500 závodů produkovat 1/3 mléka USA. Taková politika by znamenala značné nebezpečí pro kulturní dědictví, krajinu a rozvoj venkovských oblastí EU, poškodila by životní prostředí a biologickou rozmanitost EU a navíc zapříčinila ukončení produkce ve vyšších oblastech a mokřinách. Stali bychom se tedy svědky zamítnutí evropského modelu multifunkčního zemědělství.

7.6 Koncepce multifunkčního zemědělství znamená, že kromě produkce potravin má zemědělství další funkce, např. rozvoj venkovské krajiny, růst přírodního a kulturního dědictví, podporu venkovského hospodářství a lepší zajišťování potravin. Podle OECD by multifunkční zemědělství mělo souběžně produkovat řadu výstupních komodit (potraviny a vlákninu) a rovněž poskytovat řadu nekomoditních výstupů, včetně environmentálních a sociálních produktů a služeb.

7.7 Velkokapacitní výkrmny k produkci mléka, které nedodržují některé právní předpisy, jako např. předpisy o nakládání s dusíkem v půdě, mají značný dopad na životní prostředí.

7.8 V současnosti je 50 % produkce mléka v EU soustředěno na 11 % území EU. Bez ohledu na učiněná politická rozhodnutí se v budoucnosti bude průměrná velikost stád v EU nadále zvětšovat. Stěží však může být žádoucí uplatňovat z politik ty možnosti, jež budou podporovat velmi rozsáhlou a intenzivní produkci mléka v oblastech, kde vstupní náklady představují zvláštní výhodu. Taková politika by mohla přinést značná environmentální rizika.

7.9 Producenti mléka jsou součástí evropského modelu multifunkčního zemědělství. Přestože multifunkční podnik může překonat krátkodobé potíže, nelze takový model udržet, budou-li producenti mléka muset opakovaně čelit situaci nestálých výstupních cen. Stabilita výstupních cen mléka, kdy producenti získávají přiměřený příjem, je výhodná pro producenty i pro spotřebitele.

8. Po roce 2015

8.1 Má-li být produkce mléka v celé EU zachována a rozvíjena jako životaschopné odvětví, musí producenti mléka dostávat spravedlivý příjem, díky němuž mohou vést normální životní styl a rovněž jakožto producenti mléka investovat do vlastní budoucnosti. Za spravedlivý se považuje příjem srovnatelný s průměrným příjmem z jiné než zemědělské činnosti.

8.2 Článek 33 Smlouvy o EU stanovuje cíle SZP, k nimž patří: a) zajistit zemědělskému obyvatelstvu přiměřenou životní úroveň, b) stabilizovat trhy, c) zajistit pravidelné zásobování a d) dodávky pro spotřebitele za přiměřené ceny.

8.3 Na chov dobytka a prevenci nemocí zvířat a rovněž na výzkum a inovace na úrovni producentů musí být věnován mnohem větší objem zdrojů, což by mělo umožnit rozvoj účinnějšího odvětví. Konkurenceschopnost odvětí mléka lze zvýšit lepším využíváním trávy a jiných krmiv. Více výzkumu a inovací je zapotřebí i na úrovni zpracovatelů, s cílem vyvinout nové produkty a získat větší podíl na trhu. Vzdělávací a zdravotnická zařízení i organizace občanské společnosti by měly propagovat konzumaci mléčných výrobků, protože mléko je nejen potravina, ale i léčivý prostředek a osvěžující nápoj zároveň. V těchto oblastech musíme podniknout radikální kroky. EU musí zachovat bezpečnost a soběstačnost dodávek mléka uvnitř EU. Bylo by velkou chybou dostat se do závislosti na dovozu mléka, jako k tomu došlo v oblasti produkce hovězího masa EU následkem nízkých výstupních cen produktů.

8.4 Ve speciální zprávě Účetního dvora 14/2009 se v doporučení č. 1 uvádí, že „Komise musí i nadále dohlížet na rozvoj trhu s mlékem a mléčnými výrobky uplatňováním opatření nutných k tomu, aby deregulace tohoto odvětví nevedla k nadměrné produkci. V opačném případě se může stát, že cíl Komise udržet regulaci na minimální úrovni v podobě bezpečnostní sítě, se může velmi rychle ukázat nesplnitelným“. EHSV je přesvědčen, že zásahy „bezpečnostní sítě“ a skladování vyžadují také různá opatření v oblasti nabídky a poptávky, která umožní stabilizaci trhu.

8.5 Podle názoru EHSV je klíčové vytvořit podmínky, jež zaručí budoucnost životaschopného celoevropského mlékárenského průmyslu.

8.6 Systém kombinující tržní opatření v oblasti nabídky a poptávky s vhodným systémem přímé podpory je nezbytný pro zajištění existence mlékárenského průmyslu EU, který bude naplňovat sociální, hospodářské a environmentální potřeby společnosti a stane se skutečným systémem multifunkčního zemědělství, jenž by měl venkovským oblastem EU dodat novou dynamiku. Takový rozvoj by byl sociálním, kulturním a hospodářským přínosem pro celkový rozvoj EU.

9. Zvláštní připomínky

9.1 K využití „termínového trhu“ v odvětí mléka se musí přistupovat velmi obezřetně. Musíme si však vzít důkladné ponaučení z celosvětové finanční krize způsobené nepřiměřeným používáním finančních produktů. Výbor již dříve poznamenal: „Na potraviny je třeba nahlížet zcela jinak než např. na průmyslové zboží, u nějž cenové faktory do značné míry určují, kde se toto zboží produkuje.“

9.2 Většina producentů mléka je organizovaná v družstvech. To jim umožňuje do určité míry ovlivňovat uvádění jejich produktů na trh. Jsou-li producenti mléka členy družstva a své mléko prodávají tomuto družstvu, mají lepší záruky než producenti, kteří mléko prodávají mlékárně v soukromém vlastnictví. Ačkoli dobrovolné smlouvy mezi producenty a odběrateli již existují, producent mléka má při případném vyjednávání takové smlouvy s mlékárnou v soukromém vlastnictví velmi omezené možnosti. Tyto smlouvy vyjasňují dodací podmínky, nemohou ale ovlivnit všeobecný vývoj trhu v celé EU. Zkušenosti ukázaly, že je třeba zlepšit tržní postavení zemědělců a družstev, která je zastupují v potravinovém řetězci. Proto by měly být přezkoumány možnosti spolupráce v oblasti práva hospodářské soutěže.

9.3 V nových členských státech však mnoho producentů prodává své mléko přímo soukromým mlékárnám. Vzhledem ke zvyšující se koncentraci mlékárenského průmyslu jsou možnosti omezené nebo neexistují a výstupní ceny zemědělských produktů klesají. V zájmu zachování hospodářské soutěže o syrové mléko musí mít producenti možnost sdružovat se do družstev, která pak mohou mléko prodávat průmyslu.

9.4 Většina producentů mléka v nejnovějších členských státech (Bulharsku a Rumunsku) dostává velmi nízkou podporu z přímých plateb, které jsou zcela vázané na hektar plochy. Vzhledem k nízké úrovni podpory, nízké produktivitě, nedostatečným příjmům z trhu a obtížnému přístupu k úvěrům producenti nemohou uskutečnit investice potřebné k dodržování hygienických norem EU.

9.5 Veškerý dovoz mléka a mléčných výrobků do EU musí splňovat normy EU, zejména co se týče zpětné sledovatelnosti, dobrých životních podmínek zvířat, hygieny, veterinárního lékařství, ochrany životního prostředí a metod udržitelné produkce. Na významu nabývá otázka obsahu uhlíku.

9.6 Musíme zajistit, aby existující orgány jako poradní a řídící výbory měly dostatečné prostředky a mohly analyzovat situaci nabídky a poptávky na trhu s mlékem. Musí být k dispozici nástroje umožňující zajistit, aby producenti dostávali za mléko přiměřenou cenu, jež pokryje jejich náklady a přinese jim zisk. EU si musí zachovat schopnost produkovat dostatečné dodávky mléka. Nemůžeme si dovolit stát se závislými na externích dodávkách mléka. Budeme-li provádět nesprávné politiky, mohlo by k tomu ve vzdálené budoucnosti dojít.

9.7 Zachování a další rozvoj pracovních míst na plný a částečný úvazek v odvětví mléka musí být prioritou, zejména ve venkovských oblastech.

9.8 Nemůžeme ignorovat problematiku hladu a nedostatku přiměřených zdrojů potravy ve třetím světě. Otázky jako celosvětová změna klimatu, celosvětové ceny potravin a celosvětové dodávky potravin jsou úzce provázány. Máme odpovědnost pomáhat nedostatečně rozvinutým zemím.

V Bruselu dne 17. února 2010 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI

(1) Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 111 a Úř. věst. C 255, 14.10.2005, s. 44.