SPOLEČNÁ ZPRÁVA EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ

o pokroku Srbska při dosahování potřebné úrovně plnění kritérií členství, zejména co se týče klíčové priority spočívající v přijetí opatření směřujících k viditelnému a udržitelnému zlepšení vztahů s Kosovem*

Úvod

Ve svém stanovisku[1] k žádosti Srbska o členství v EU z října 2011 dospěla Evropská komise k závěru, že „Srbsko je na dobré cestě k dostatečnému splnění politických kritérií stanovených Evropskou radou v Kodani v roce 1993 a podmínek procesu stabilizace a přidružení za předpokladu, že pokrok bude pokračovat a že budou nalezena praktická řešení problémů s Kosovem“ a doporučila, aby „byla se Srbskem zahájena jednání o přistoupení k Evropské unii, jakmile dosáhne dalšího významného pokroku při uskutečňování této klíčové priority [přijmout] další kroky k normalizování vztahů s Kosovem v souladu s podmínkami procesu stabilizace a přidružení [...]“. V návaznosti na doporučení Komise a na základě počátečního pokroku ve zlepšování vztahů s Kosovem udělila Evropská rada v březnu 2012 Srbsku status kandidátské země.

S ohledem na pokrok v dialogu mezi Srbskem a Kosovem, který zprostředkovala EU a který probíhá pod záštitou vysoké představitelky Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku/místopředsedkyně Komise, a s vyhlídkou dalšího výrazného pokroku v první polovině roku 2013 Rada ve svých závěrech ze dne 11. prosince 2012 souhlasila, že na základě zprávy Komise a vysoké představitelky přezkoumá na jaře 2013 za irského předsednictví pokrok, jehož Srbsko dosáhlo, s cílem případného rozhodnutí Evropské rady o zahájení přístupových jednání se Srbskem.

Tato zpráva tedy představuje další pokrok, kterého Srbsko dosáhlo v období od 11. prosince 2012 do 15. dubna 2013. Hodnotí kroky učiněné s cílem řešit klíčové priority zlepšování vztahů s Kosovem, a to jak z hlediska nejnovějších výsledků dosažených v dialogu na vysoké úrovni, tak z hlediska skutečného provádění dohod uzavřených v letech 2011 a 2012.

Zpráva také představuje a hodnotí nedávné úsilí o urychlení agendy proevropských reforem a zvlášť pozorně zkoumá nejnovější vývoj v oblasti právního státu, zejména reformy soudnictví, boje proti korupci a boje proti organizovanému zločinu, dále v oblasti nezávislosti klíčových institucí, svobody sdělovacích prostředků, politiky boje proti diskriminaci, ochrany menšin a zlepšení podnikatelského prostředí. Zpráva rekapituluje nejnovější iniciativní snahy Srbska sehrávat konstruktivní úlohu v regionu a zlepšit vztahy se svými nejbližšími sousedy.

Hodnocení obsažené v této zprávě bere v úvahu informace, které Komise a vysoká představitelka získaly a analyzovaly, včetně příspěvků od srbských orgánů, zjištění misí odborníků a informací, které poskytly členské státy EU, mezinárodní organizace a organizace občanské společnosti. Závěrečná část zprávy obsahuje závěry a doporučení.

1. Zlepšení vztahů s kosovem.

Dialog mezi Bělehradem a Prištinou byl s pomocí vysoké představitelky EU po srbských volbách povýšen na politický proces vedený na vysoké úrovni.

Série setkání mezi premiéry začala v říjnu 2012. Vysoká představitelka dala oběma stranám od počátku jasně najevo, jak si představuje pojetí tohoto procesu: měl by to být postupný proces postupující od snadnějších k více komplikovaným otázkám a měl by být časově ohraničený. Jeho cílem by měla být postupná normalizace vztahů mezi oběma stranami, aniž by se to dotklo stanovisek obou stran ke statusu, a mělo by se dosáhnout pokroku na cestě obou stran do EU.

Mezi říjnem2012 a dubnem 2013 se konalo deset setkání[2]. Dne 6. února se setkali také prezidenti Nikolič a Jahjagová.

Dialog na vysoké úrovni se ve své první části do prosince 2012 zabýval diskusí o řadě snadnějších otázek, například o dokončení provádění integrované správy hranic, náboženském a kulturním dědictví či navazování styků. Již v těchto prvních měsících bylo dosaženo prvních významných výsledků.

Nejdůležitějším výsledkem bylo zavedení integrované správy hranic. Do konce prosince 2012 fungovaly čtyři přechody, včetně dvou přechodů v severním Kosovu, a od konce února je v provozu všech šest přechodů mezi Srbskem a Kosovem. V rámci diskuse o provádění se obě strany rovněž dohodly, že zahájí výběr cel a zřídí Fond pro rozvoj severního Kosova. Pokud jde o volný pohyb, režim cestování na průkaz totožnosti funguje dobře. Dohoda o celních razítkách se i nadále provádí na obou stranách. Značného pokroku bylo dosaženo v oblasti evidence obyvatel, která by měla být dokončena do ledna 2014. Pokud jde o katastr, obě strany zatím přijímají nezbytné přípravné kroky. Dohoda o uznávání vysokoškolských diplomů probíhá bez problémů. Spolupráce Srbska s misí EULEX se řadě oblastí nadále zlepšovala. Spolu s narovnáváním vztahů mezi oběma stranami však bude zapotřebí, aby se tato spolupráce dále prohlubovala. Přímé kontakty na vysoké úrovni a pravidelné kontakty na operativní úrovni i nadále usnadňují spolupráci např. v boji proti organizované trestné činnosti. Srbsko je odhodláno provést plně protokol o policejní spolupráci s misí EULEX.

Oba premiéři dále dosáhli významných výsledků v dohodě o uspořádání styků a dohodě o zlepšení ochrany Jiné významné výsledky, jichž bylo dosaženo v rámci dvou předsedů vlád jsou dohody o stanovení spolupráci a dohody o zlepšení ochrany míst náboženského a kulturního dědictví (vytvoření zvláštní/mnohonárodnostní policejní jednotky v Kosovu).

V druhé části dialogu na vysoké úrovni se setkání obou premiéru od ledna 2013 zaměřila na severní Kosovo a na zajištění struktur, které uspokojí potřeby místního obyvatelstva v oblasti bezpečnosti a spravedlnosti tak, aby byla zajištěna funkčnost jednotného institucionálního a správního uspořádání v Kosovu v souladu se závěry Rady z prosince 2012.

Během rozhovorů se obě strany dohodly, že výsledkem jejich jednání by měl být soubor zásad a opatření, která by společenství Srbů v Kosovu dala novou představu o jejich budoucnosti, řešila by jejich potřeby a starosti, avšak takový způsobem, který by zachoval funkčnost kosovských institucí a jeho právní rámec.

Po celou dobu jednání na vysoké úrovni projevovaly obě strany odhodlání a zájem. Zejména oba premiéři navázali dobré pracovní vztahy a prokázali politickou odvahu a zralost v projednávání velmi citlivých a složitých otázek, nejednou v obtížné politické atmosféře. Zaslouží za to uznání. V poslední fázi dialogu se k jednání připojili místopředsedové vlády z obou stran a jejich přítomnost přispěla k tomu, že u jednacího stolu se zvýšila místní politická legitimita a odborné znalosti.

Jednání o severním Kosovu a o společenství Srbů v Kosovu skončila dne 19. dubna parafováním „první dohody o zásadách pro narovnání vztahů“.

Podle dohody bude založeno sdružení/společenství srbských obcí v Kosovu, které bude působit v rámci stávajícího právního rámce Kosova. Toto sdružení/společenství bude mít svůj statut a vlastní orgány na základě jiného stávajícího sdružení v Kosovu a bude zastupovat srbské obce u ústřední vlády.

Pokud jde o policii, dohoda potvrzuje zásadu jediného policejního sboru v Kosovu a začlenění všech policejních sil v severním Kosovu do kosovské policie. Pro čtyři obce na severu země je jmenován regionální policejní velitel. Jmenuje ho ministerstvo vnitra Kosova ze seznamu, který sestaví čtyři starostové. To znamená, že bylo dohodnuto, že čtyři starostové na severu v obcích se srbskou většinou budou konzultovat se sdružením/společenstvím obcí a předloží seznam ministerstvu vnitra, které z tohoto seznamu vybere jednu osobu a tu jmenuje.

Co se týče soudnictví, dohoda potvrzuje zásadu integrace a fungování všech soudních orgánů v rámci kosovského právního rámce. Zřizuje se odvolací soud v Prištině, pod který budou spadat severní kosovské obce se srbskou většinou, a pobočka tohoto soudu bude mít stálé sídlo v severní Mitrovici.

Volby do obecních zastupitelstev budou podle dohody uspořádány v obcích na severu země s pomocí OBSE v roce 2013.

Dohoda dále počítá s dokončením jednání o energetice a telekomunikacích do poloviny června.

Obě strany se dohodly, že žádná z nich nebude blokovat pokrok druhé strany na cestě do EU ani v takovému jednání podporovat ostatní.

Pokud jde o další kroky, obě strany se dohodly, že do 26. dubna za pomoci EU přijmou prováděcí plán a zřídí výbor pro provádění dohody.

EU rovněž očekává, že obě strany v duchu nového porozumění a nových vztahů mezi nimi, a aniž by byly dotčeny jejich stanoviska k otázce statusu Kosova, budou nadále pokračovat v narovnání vzájemných vztahů, a v tomto rámci budou kromě jiného věnovat pozornost integraci/účasti Kosova v mezinárodních orgánech.

2. Nedávný pokrok v souladu s kritérii pro členství 2.1. Úvod

V posledních měsících podniklo Srbsko kroky k oživení agendy proevropských reforem země. V souladu s vyhlášeným cílem srbská vláda už od nástupu do úřadu v červenci 2012 posilovala koordinaci agendy proevropských reforem. Začala uskutečňovat komplexní akční plán, který přijala v prosinci 2012 v návaznosti na všechna zjištění Komise ve zprávě o pokroku z roku 2012 a v dubnu, červnu a září 2013 hodlá zveřejnit pravidelné zprávy o jeho provádění. Důležitým mezníkem byl 28. únor 2013, kdy vláda přijala národní plán pro sbližování s acquis v letech 2013–2016. Jedná se o podrobný plán všech právních předpisů, které má Srbsko přijmout za účelem provádění závazků z dohody o stabilizaci a přidružení, a plán přípravy na další sbližování právních předpisů s acquis. Tento plán obsahuje rovněž podrobný postup pro sladění právních předpisů s odpovídajícími rozpočtovými zdroji v roce 2013. Dokument rovněž tvoří základ pro zajištění účinné kontroly souvisejících činností a lepší zapojení příslušných zainteresovaných subjektů.

Navzdory nedostatkům v roce 2012 se srbská vláda zavázala zkvalitnit právní stát, zejména v oblasti reformy soudnictví a boje proti korupci. V několika klíčových oblastech se připravují návrhy strategie a jejich přijetí se předpokládá v první polovině roku 2013. Srbská vláda sice souhlasila, že některé oblasti bude konzultovat se širokým okruhem subjektů, ale ještě musí zkvalitnit proces konzultací se všemi zainteresovanými stranami a poskytnout parlamentu dostatek času k potřebnému posouzení předloh právních předpisů.

2.2. Vývoj v provádění reforem

Co se týče právního státu, první soubor legislativních změn byl přijat v prosinci 2012 na základě návrhů pracovních skupin zřízených v září 2012 za účasti klíčových zainteresovaných subjektů. Zákon o soudcích a zákon o státních zástupcích byly novelizovány tak, aby zaručily časově neomezené funkční období pro asi 900 soudců, kteří byli přijati v roce 2009 na zkušební dobu. Do trestního zákoníku byly zavedeny tři důležité změny: kriminalizace osob, které usnadňují zneužití práva na azyl v cizí zemi; dekriminalizace pomluvy a zrušení trestnosti „nepovolených veřejných komentářů o soudním řízení“, a uznání „nenávisti“ motivované etnickým původem, náboženským vyznáním nebo sexuální orientací za přitěžující okolnost u zločinů spáchaných s touto pohnutkou. Změny se dočkala i definice trestného činu „zneužití funkce“, aby mohl být použit na soukromé subjekty. Neuzavřené případy podle článku 359 trestního zákoníku je nyní třeba jednotlivě překlasifikovat v souladu s novými hospodářskými zločiny v trestním zákoníku. V budoucnosti má tato část trestního zákoníku podstoupit komplexní přezkum a další změny. Provádění nového trestního zákoníku je třeba pečlivě připravit.

Pokud jde o reformu soudnictví, nová srbská vláda byla postavena před mimořádně složitou výzvu po rozhodnutí ústavního soudu v červenci 2012, které zrušilo jmenování soudců a státních zástupců, a vytvořilo bezprostřední praktickou potíž s nutností znovu začlenit do soudního systému asi 800 soudců (což představuje jednu třetinu celkového počtu). Důsledkem této situace bylo také to, že srbské orgány zpočátku kladly důraz na přijetí naléhavých opatření v prosinci 2012 a až poté mohly začít s rozpracováváním střednědobého až dlouhodobého výhledu, včetně přípravy komplexní strategie, jež by zajistila strukturální a udržitelné změny vedoucí ke vzniku nestranných, nezávislých a účinných soudů.

Po rozhodnutí ústavního soudu z července 2012 však nejvyšší soudní rada a rada státního zastupitelství musely do 60 dnů znovu jmenovat všechny předtím znovu nejmenované soudce a státní zástupce. Zatím byli soudci znovu jmenováni do soudů, v nichž působili předtím, nebo do nových soudních obvodů. V současné době se zpracovávají úpravy v síti úřadoven soudů a státních zastupitelství s cílem zajistit optimální přidělení znovu jmenovaných soudců a současně vyvážit jejich osobní zájmy a jejich ústavní právo nebýt přeřazen z místa na místo bez vlastního souhlasu na jedné straně a potřeby celého soudního systému z hlediska jeho přístupu a dostupnosti na straně druhé. Stále se vyskytují velké rozdíly v zátěži soudců a délka řízení je v mnoha případech příliš dlouhá. Další reforma soudní soustavy vyžaduje komplexní analýzu práce současné sítě soudů z hlediska nákladů, účinnosti a přístupu ke spravedlnosti. Důležitou otázkou zajištění udržitelnosti reformy je střednědobá až dlouhodobá strategie v oblasti soudnictví.

S pomocí pravidelných porad pracovních skupin a na základě konzultací za účasti klíčových zainteresovaných subjektů nyní ministerstvo spravedlnosti a veřejné správy zpracovává novou strategii na léta 2013–2018. Cílem vlády je dopracovat tento materiál na jaře. Bilancují se v něm problémy, na které narazila realizace předchozí strategie v roce 2006, a vychází se z klíčových zásad nezávislosti, nestrannosti a kvality soudnictví, jeho pravomocí, odpovědnosti a účinnosti. Cílem by mělo být posílení nejvyšší soudní rady a nejvyšší rady státních zástupců jako subjektů, které mají ústavní povinnost zaručit nezávislost soudní moci. Strategie musí také řešit nedostatek skutečné nezávislosti soudů, který se projevuje v mnoha aspektech současného systému. Systém jmenování a povyšování soudců zatím není nezávislý na výkonné ani zákonodárné moci. Obě zmíněné rady navíc musí více zprůhlednit svou činnost a jejich členové by měli být odpovědní. Hlavním cílem je komplexní strategie vycházející z hluboké analýzy nedostatků současného rámce. Měla by se opírat o zapojení všech zainteresovaných subjektů a plně využít dostupnou pomoc.

Cílem strategie by mělo být také posilování institucionální kapacity soudní akademie, pokud jde o nábor podle kvalit, jakož i v oblasti počátečního a dalšího vzdělávání soudců a státních zástupců. Tuto strategii je třeba dále rozvíjet a zahrnovat do ní podrobné plány na to, jak posilovat rámec pro nábor, hodnocení a kázeň, jak sledovat a měřit pokrok, určovat odpovědné instituce, stanovovat přiměřené finanční a lidské zdroje a jasné termíny realizace.

Dalším prioritním cílem je vytvořit fungující systém odpovědnosti v soudnictví. V této souvislosti vede rada státního zastupitelství konzultace o návrhu pravidel služebního hodnocení, který byl předložen v únoru 2013. Také nejvyšší soudní rada zahájila konzultace o návrhu pravidel pro hodnocení soudců a předsedů soudů. Zanedlouho by mělo začít zavádění návrhu etického kodexu státních zástupců předloženého v březnu 2012. Etický kodex soudců je třeba systematičtěji uplatňovat. Podle disciplinárních pravidel, které přijala nejvyšší soudní rada před třemi lety, bylo učiněno pouze několik málo právoplatných rozhodnutí. Poté, co rada státního zastupitelství přijala v červenci 2012 disciplinární předpisy, mají brzy začít první disciplinární řízení.

Ústředním prvkem činnosti vlády je od jejího vzniku boj proti korupci s deklarovanou nulovou tolerancí. Částečně na základě problematické privatizace byla zahájena řada vyšetřování případů korupce, které v minulosti zjistila protikorupční rada, a to i na vysoké úrovni. Srbsko dosáhlo určitého pokroku též v boji proti organizovanému zločinu. Operativní koordinace a spolupráce mezi donucovacími orgány zůstává na uspokojivé úrovni. Je třeba dále zlepšovat výsledky Srbska v oblasti účinného vyšetřování, stíhání a obviňování pachatelů korupce a organizované trestné činnosti a věnovat na to více lidských i finančních zdrojů, včetně ochrany svědků a finančního zpravodajství a zvláštních státních zástupců pro stíhání organizovaného zločinu.

Připravuje se návrh strategie pro boj proti korupci na období 2013–2018. Do jeho přípravy jsou zapojeny všechny zainteresované orgány a příslušné zúčastněné strany a jsou zohledňovány pozitivní příklady z tohoto regionu. V rámci strukturálního přístupu se zabývá takovými otázkami, jako je řádná správa věcí veřejných, nezávislé orgány, interní a externí audit a kontrola a ochrana oznamovatelů, a v rámci odvětvového přístupu řeší korupci v citlivých odvětvích, jako je rozvoj měst a územní plánování, soudnictví, policie, školství a zdravotnictví. V zájmu realizace a monitorování strategie by měla být lépe definována doplňující úloha agentury pro boj proti korupci a protikorupční rady a snadnější by měla být také interinstitucionální spolupráce. Cílem vlády je dopracovat tuto strategii na jaře. Na veřejné konzultace o návrhu strategie má navázat příprava akčního plánu.

Pokud jde o respektování úlohy a nezávislosti klíčových institucí, stále existuje prostor pro zlepšení. Zprávám a doporučením nezávislých institucí se nevěnovala dostatečná politická pozornost a jejich plnění nebylo řádně kontrolováno. Respektování jejich úlohy a nezávislosti je nutno prokázat také poskytnutím dostatečných a stabilních zdrojů. Veřejný ochránce práv a komisař pro volný přístup k informacím veřejného významu a ochranu údajů začali spolupracovat s nedávno zřízeným parlamentním výborem pro civilní dohled nad bezpečnostními službami. Na základě jejich doporučení přijal parlament v únoru 2013 novelu zákona o vojenské bezpečnostní službě a vojenském zpravodajství, která upravuje odposlech v zájmu státní bezpečnosti. Srbsko by mělo zajistit, aby její právní rámec v souladu s osvědčenými evropskými postupy jasně rozlišoval mezi odposlechem v zájmu trestního vyšetřování a odposlechem v zájmu státní bezpečnosti.

Pokud jde o svobodu sdělovacích prostředků, významnou novinkou je dekriminalizace pomluvy (viz výše). Kromě toho byla v lednu 2013 zřízena ad hoc Komise složená z novinářů, policie a zástupců bezpečnostní a informační služby a jejím hlavním úkolem je objasnit nevyřešené případy vražd novinářů. Pokud jde o provádění mediální strategie, byla zřízena pracovní skupina zaměřená na harmonizaci právního rámce s cílem odstranit stávající rozpory v názorech na zřizování a financování sdělovacích prostředků. Připravují se dva právní předpisy: zákon o veřejných informacích a sdělovacích prostředcích, který by upravoval oblast informování veřejnosti, koncentraci a vlastnictví sdělovacích prostředků, jakož i akreditaci zahraničních dopisovatelů, a zákon o elektronických sdělovacích prostředcích, který by obsáhl elektronická média a veřejnoprávní vysílání. První krok byl již učiněn s novelou zákona o veřejnoprávních podnicích, který ukončil možnost, aby veřejné orgány na všech úrovních zřizovaly veřejnoprávní podniky v odvětví sdělovacích prostředků. Návrh zákona o informování veřejnosti a o sdělovacích prostředcích je v současné době předmětem veřejných konzultací; měl by zajistit transparentnost financování a upravit koncentraci sdělovacích prostředků, zavést minimální a maximální hodnoty a dát v tomto procesu jistou úlohu Komisi na ochranu hospodářské soutěže. Obecně lze říci, že mediální zprávy jsou stále ještě málo analytické a vyvážené a že autocenzura je i nadále velmi rozšířená.

Určitý pokrok lze pozorovat také v oblasti boje proti diskriminaci, kde celkový právní rámec již většinou existuje, ale jeho provádění a vymáhání je třeba zlepšit na základě důsledného úsilí orgánů, včetně vytváření příznivějších podmínek ve společnosti. Vítané je uznání „nenávisti“ motivované etnickým původem, náboženským vyznáním nebo sexuální orientací za přitěžující okolnost u některých zločinů spáchaných s touto pohnutkou (viz výše). Ve stadiu příprav je komplexní strategie pro boj proti diskriminaci v období 2013–2018; současně probíhají aktivní konzultace se zúčastněnými stranami s cílem dosáhnout jejího přijetí v druhém čtvrtletí roku 2013 a poté budou následovat akční plány jejího provádění. Komisař pro ochranu rovnosti vydal publikace „Ochrana před diskriminací před civilním soudem“ a „Příručka pro boj proti diskriminaci na pracovišti“, jejichž cílem je vybavit právníky a další zúčastněné strany odpovídajícími referenčními materiály. Mnoho ustanovení srbského protidiskriminačního zákona z roku 2009 není v souladu s protidiskriminační směrnicí EU z roku 2001, ale už byly zahájeny přípravy k jejich sladění. Byla posílena také ochrana leseb, gayů, bisexuálů a transgender osob (LGBT). Došlo k celkově aktivnějšímu řešení případů diskriminace LGBT osob, a to díky policejnímu vzdělávání, rozvoji soudních postupů a lepší spolupráci s lesbami, gayi, bisexuály a transgender osobami v roli svědků. Odvolací soudu v Novém sadu vydal první rozhodnutí ve věci diskriminace na pracovišti na základě sexuální orientace. Komisař pro rovnost byl i nadále mimořádně aktivní v podpoře práv LGBT osob. Byla organizována celá řada osvětových akcí pro příslušníky policie a sociální pracovníky o antidiskriminační problematice, zvláště o právech LGBT osob. První seminář v rámci regionálního projektu Rady Evropy „LGBT 2012“ se konal v prosinci 2012 v Bělehradu. Byly zahájeny přípravy na pochod Pride Parade 2013 v Bělehradě. Toto úsilí je třeba dále rozvíjet a podpořit očividným politickým závazkem v zájmu prosazování lepšího začlenění a lepší ochrany LGBT osob a v zájmu vyšší tolerance a hlubšího porozumění v srbské společnosti.

Co se týče ochrany menšin, při přípravě voleb do rad menšin v roce 2014 se Srbsko zavázalo, že novelizuje zákon o radách národnostních menšin z roku 2009 a vyřeší tak některé nedostatky. Učiní tak v návaznosti na doporučení veřejného ochránce práv a komisaře pro volný přístup k informacím veřejného významu, zejména pokud jde o volební proces a pravidla upravující složení těchto rad. Srbsko také podniklo kroky k lepšímu provádění tohoto právního rámce na celém svém území. Byla realizována opatření za účelem vysílání televizních programů v rumunštině ve východním Srbsku a z moci úřední byl od příštího školního roku zaveden volitelný předmět rumunský jazyk a kultura. První vyučovací hodiny začnou již v dubnu 2013. Vláda vyzvala srbskou pravoslavnou církev, aby navázala dialog s rumunskou pravoslavnou církví, ale v otázce přístupu k bohoslužbám v rumunštině zatím nebylo dosaženo pokroku. V oblasti Sandžaku se na základních a středních školách začalo s vyučováním bosenského jazyka. Po nedávném napětí kvůli vztyčení a stržení památníku v Preševu bylo vyvinuto nové úsilí o obnovení účinného dialogu mezi ústřední vládou a místními orgány za účelem řešení všech otázek na pořadu jednání, včetně sociálně hospodářského rozvoje regionu. Pro výuku albánštiny v jižním Srbsku byly zajištěny další učebnice. Pro příslušníky albánské, bosenské a romské menšiny byly od roku září 2012 zpřístupněny možnosti pracovní stáže ve státní správě. Srbsko by mělo pokračovat v úsilí o účinnější provádění právního rámce v celé zemi. Komise bude pozorně sledovat další vývoj v této oblasti.

Pokud jde o Romy, Srbsko nadále aktivně plní praktické závěry semináře o Romech z června 2011. Navazující seminář se má uskutečnit později na jaře. Co se týče dokumentace o obyvatelích, dnes platí dva zákony nutné pro zajištění evidence nebo následné evidence „právně neviditelných“ osob a od prosince 2012 byly zavedeny nové postupy pro evidenci takových osob. Ve školství se zvýšil počet opatření pozitivní diskriminace a uvažuje se o dalším rozvoji systému pedagogických asistentů (zatím 175 osob). Pokračovala opatření na podporu pracovních příležitostí pro Romy. V oblasti zdravotní péče nyní pracuje pod ministerstvem práce a sociálních věcí 75 romských zdravotnických mediátorek a Romové, kteří nemají trvalou adresu, se nyní mohou zaregistrovat ve střediscích sociální péče. Co se týče bydlení, Srbsko zahájilo přípravy na zapracování mezinárodních norem pro nucené vystěhování do vnitrostátních právních předpisů. K zajištění plného provedení srbské strategie pro Romy a řešení obtížné situace romského obyvatelstva, které je často obětí nesnášenlivosti, verbálních projevů nenávisti, či dokonce fyzických útoků, je zapotřebí dalšího vytrvalého úsilí a finančních zdrojů.

Srbská vláda rovněž pokračovala v reformách, jejichž cílem je zlepšení hospodářského a podnikatelského prostředí. Za významný a kladný vývoj lze považovat přijetí nového zákona o veřejných zakázkách na konci roku 2012. Tento zákon ještě více sbližuje srbské právní předpisy s acquis a obecně zlepšuje účinnost postupů při zadávání veřejných zakázek, například tím, že centralizuje zadávání veřejných zakázek. Posiluje orgány zodpovědné za prosazování a sledování pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Byla zavedena nová pravidla pro předcházení korupci a střetu zájmů. Celkově by měl tento zákon vést k transparentnějším a účinnějším postupům při zadávání veřejných zakázek a k větší konkurenci. Vláda přijala další opatření na zlepšení podnikatelského prostředí, včetně zrušení více než 130 parafiskálních poplatků a odvodů, které zatěžovaly podnikání, změny zákona o DPH a přijetí zákona, kterým se omezuje lhůta pro vypořádání peněžních závazků. Dlouho odkládaná reforma podniků ve veřejném vlastnictví byla zahájena v prosinci 2012 s 18měsíční lhůtou pro dokončení jejich restrukturalizace. Změny zákona o vnitřním obchodu přijaté v lednu 2013 mají za cíl omezovat překážky pro vstup maloobchodníků na trh.

Dne 1. ledna 2009 začalo Srbsko s prováděním prozatímní dohody o obchodu a obchodních záležitostech. Srbsko dosáhlo uspokojivých výsledků při plnění povinností stanovených v prozatímní dohodě a je odhodláno projednat a řešit jakékoli otevřené otázky. Srbsko se rovněž v dobré víře podílí na přizpůsobení dohody o stabilizaci a přidružení před přistoupením Chorvatska k EU. V oblasti státní podpory a práv duševního vlastnictví ještě zůstávají nevyřešené otázky. Zejména musí být ještě více prokázána nezávislost Komise pro kontrolu státní podpory, musí se potvrdit, že všechna opatření státní podpory jsou této Komisi oznámena a jí schválena, a musí se provést úprava stávajících režimů státní podpory.

2.3. Regionální spolupráce a dvoustranné vztahy

Po určitých potížích v prvních měsících po svém nástupu do funkce srbská vláda v posledních měsících posílila kontakty na vysoké úrovni se sousedními zeměmi ve snaze obnovit pozitivní přínos k regionální spolupráci.

Pokud jde o vztahy s Chorvatskem, během své průlomové návštěvy Bělehradu dne 16. ledna 2013 se chorvatský předseda vlády dohodl se srbským premiérem, že budou pracovat na dalším zlepšení vztahů a spolupráce a že budou společně řešit mnoho otázek, včetně integrace do EU, hospodářství, uprchlíků, vymezení hranic, pohřešovaných osob a válečných zločinů. Řada jednání proběhla rovněž na ministerské úrovni, zejména březnová návštěva srbského ministra zahraničních věcí v Záhřebu. Připravuje se dohoda o spolupráci v otázkách evropské integrace. Vztahy s Bosnou a Hercegovinou jsou nadále dobré. Srbský předseda vlády navštívil Sarajevo v lednu 2013 a předseda Rady ministrů Bosny a Hercegoviny byl v Bělehradě v únoru 2013. V prosinci roku 2012 přijal srbský prezident v Bělehradě předsedu předsednictví Bosny a Hercegoviny. Oba ministři zahraničních věcí podepsali v prosinci 2012 memorandum o porozumění, které se týkalo spolupráce na integraci do EU. Srbský státní zástupce pro válečné zločiny a úřad státního zástupce BaH podepsali v lednu 2012 Protokol o spolupráci při stíhání pachatelů válečných zločinů, zločinů proti lidskosti a genocidy. Vztahy s Černou Horou se zlepšily. Návštěva srbského prezidenta v lednu 2013 proběhla v příznivém ovzduší, v němž zdůraznil respektování svrchovanosti a územní celistvosti Černé Hory. Vztahy s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií se zlepšily a předseda srbské vlády navštívil v lednu 2013 Skopje; při této příležitosti se setkali i ministři spravedlnosti obou států. Rovněž bylo dohodnuto uskutečnit v květnu 2013 v Bělehradě společné zasedání obou vlád. Srbský ministr zahraničních věcí navštívil v únoru 2013 Skopje a podepsal zde se svým protějškem dohodu o spolupráci v procesu integrace do EU. Srbsko kromě toho dosáhlo pokroku v obnově dobrých vztahů s Tureckem. Význam srbsko-tureckých vztahů pro tento region byl potvrzen během návštěvy prezidenta Nikoliče v Ankaře začátkem února 2013; ještě předtím navštívil Bělehrad turecký ministr zahraničních věcí.

Dobré zůstávají vztahy Srbska se sousedními členskými státy EU, Bulharskem, Maďarskem a Rumunskem. U příležitosti návštěvy bulharského ministra zahraničních věcí v Srbsku v prosinci roku 2012 byla dokončena dohoda o sociálním zabezpečení a rovněž bylo dohodnuto, že bude sjednána dohoda o dobrých sousedských vztazích. Bylo zřízeno společné kontaktní centrum pro policejní a celní spolupráci na hraničním přechodu Kalotina. Předsedové vlád Srbska a Bulharska podepsali dohodu o realizaci propojení plynovodní sítě mezi těmito zeměmi. Návštěva srbského prezidenta v Maďarsku v listopadu 2012 proběhla v příznivém ovzduší. Srbsko a Maďarsko posílily spolupráci ve vnitřních věcech jako součást opatření, jež byla přijata s cílem omezit růst nedůvodných azylantů v EU. Srbsko a Rumunsko pokračovaly ve spolupráci při ochraně menšin v souladu s jejich společným Protokolem z března 2012. Konzultace pokračovaly pod záštitou vysokého komisaře OBSE pro národnostní menšiny a v oblastech sdělovacích prostředků a vzdělávání se dospělo k závěrům nebo budou přijaty závěry o mnoha opatřeních, zatímco otázka bohoslužeb zůstává nedořešena.

3. Závěry a doporučení

V souladu se závěry Rady z prosince 2012 podniklo Srbsko významné kroky směrem k viditelnému a udržitelnému zlepšení vztahů s Kosovem. Srbsko se aktivně a konstruktivně zapojilo do dialogu s Prištinou, který zprostředkovala EU, a zahájilo jednání o celé řadě otázek nezbytných k dosažení viditelného a udržitelného zlepšení vztahů s Kosovem.

Dialog mezi Bělehradem a Prištinou byl s pomocí vysoké představitelky EU po srbských volbách povýšen na politický proces vedený na vysoké úrovni. Mezi říjnem2012 a koncem dubna 2013 se konalo deset setkání. Dne 6. února se setkali také prezidenti T. Nikolič a A. Jahjagová. Pokračovalo také provádění dohod dosud dosažených během dialogu. Provádění dohody o zastupování Kosova na regionálních fórech bylo obecně zajištěno a průlomovým momentem bylo přijetí Kosova za plnoprávného člena Rady pro regionální spolupráci v únoru 2013. Co se týče integrované správy hranic, byly otevřeny společné prozatímní přechody na všech šesti místech a všechny fungují. Dohoda o ochraně míst náboženského a kulturního dědictví z prosince 2012 se provádí. Obě strany nadále provádějí dohodu o celních razítkách. Značného pokroku bylo dosaženo v oblasti evidence obyvatel, která by měla být dokončena do ledna 2014. Pokud jde o katastr, obě strany zatím přijímají nezbytné přípravné kroky. Dohoda o uznávání vysokoškolských diplomů probíhá bez problémů. Spolupráce Srbska s misí EULEX se v některých oblastech dále zlepšovala.

Obě strany rovněž dohodly, že zahájí výběr cel a zřídí Fond pro rozvoj severního Kosova. V druhé části dialogu na vysoké úrovni od ledna 2013 se zasedání dvou premiérů zaměřila na severní Kosovo a vedla k parafování „První dohody o zásadách normalizace vztahů“ ze dne 19. dubna 2013. Tato dohoda mimo předpokládá, že obě strany povedou aktivnější jednání o energetice a telekomunikacích a dokončí je do 15. června 2013.

Na tomto základě se Komise domnívá, že Srbsko plní klíčovou prioritu spočívající krocích směřujících k viditelnému a udržitelnému zlepšení vztahů s Kosovem.

Srbsko také oživilo tempo reforem v klíčových oblastech právního státu, zejména co se týče reformy soudnictví a boje proti korupci, nezávislosti klíčových institucí, svobody sdělovacích prostředků, politiky proti diskriminaci, ochrany menšin a podnikatelského prostředí. Srbské orgány se začaly znovu věnovat všem těmto oblastem a začaly pro ně zpracovávat komplexní a dlouhodobý výhled. Reformy v těchto oblastech probíhají a zaměřují se zejména na přípravu strategií, souvisejících akčních plánů a návrhy právních předpisů. Pokrok v těchto oblastech bude muset být udržitelný po delší dobu. To platí zejména v oblasti soudnictví, které představuje velkou výzvu.

Srbská vláda projevila v posledních měsících odhodlání přispět pozitivně k regionální spolupráci a podpořila to mnoha kontakty na vysoké úrovni se sousedními zeměmi.

Komise připomíná svá zjištění a závěry ze svého stanoviska k žádosti Srbska o přistoupení z října 2011, ze strategického dokumentu z října 2012 a ze zprávy o pokroku Srbska za rok 2012 a konstatuje, že:

Srbsko již dostatečně splňuje politická kritéria a podmínky procesu stabilizace a přidružení.

Komise se také nadále drží svého hodnocení ohledně ekonomických kritérií, závazků podle dohody o stabilizaci a přidružení a prozatímní dohody a připravenosti Srbska převzít závazky vyplývající z členství.

Komise proto doporučuje, aby byla se Srbskem zahájena jednání o přistoupení k Evropské unii.

Komise bude i nadále sledovat, jak postupuje Srbsko v plnění přístupových kritérií a podmínek procesu stabilizace a přidružení. Komise připomíná své doporučení z října 2012, že opatření, která povedou k narovnání vztahů mezi Bělehradem a Prištinou, by také měla být řešena v kontextu rámce pro vedení budoucích přístupových jednání se Srbskem. Komise bude v průběhu jednání o přistoupení pečlivě sledovat reformy a jejich provádění v oblasti právního státu a základních práv, zejména reformy soudnictví, boje proti korupci a antidiskriminační politiky. Bude plně využívat dostupných nástrojů ve všech fázích procesu přistoupení, zejména nového přístupu, který schválila Rada na svém zasedání v prosinci 2011, ohledně kapitoly o soudnictví a základních právech a o spravedlnosti, svobodě a bezpečnosti.

* Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.

[1] KOM(2011) 668 v konečném znění.

[2] Dne 19. října, 7. listopadu, 4. prosince a 17. ledna, 20. února, 4. března, 20. března, 2. dubna, 17. dubna a 19. dubna