ZPRÁVA KOMISE RADĚ Zpráva za období 2006-2010 o provádění režimu dlouhodobé vnitrostátní podpory pro zemědělství v severních oblastech Finska a Švédska v souladu s rozhodnutími Komise 2009/3067 a 2010/6050 /* COM/2012/0358 final */





ZPRÁVA KOMISE RADĚ Zpráva za období 2006-2010 o provádění režimu dlouhodobé vnitrostátní podpory pro zemědělství v severních oblastech Finska a Švédska v souladu s rozhodnutími Komise 2009/3067 a 2010/6050 OBSAH 1........... ÚVOD........................................................................................................................... 3 2........... OBECNÉ ZÁSADY SEVERSKÉ PODPORY.............................................................. 3 2.1........ Cíle podpory.................................................................................................................. 3 2.2........ Povolení Komise............................................................................................................ 3 2.3........ Oblasti, na něž se podpora vztahuje................................................................................ 4 2.4........ Souvislost s produkcí...................................................................................................... 4 3........... NEDÁVNÝ VÝVOJ REŽIMU SEVERSKÉ PODPORY.............................................. 5 3.1........ Hodnocení režimu podpory............................................................................................. 5 3.2........ Reforma režimů podpory................................................................................................ 5 4........... SEVERSKÁ PODPORA VE FINSKU 2006–2010...................................................... 6 4.1........ Udělená povolení............................................................................................................ 6 4.2........ Vyplacená podpora........................................................................................................ 7 4.3........ Objem produkce v oblasti severské podpory.................................................................. 7 4.4........ Rozvoj zemědělského hospodářství v oblasti severské podpory....................................... 7 5........... SEVERSKÁ PODPORA VE ŠVÉDSKU 2006–2010................................................... 7 5.1........ Udělená povolení............................................................................................................ 7 5.2........ Vyplacená podpora........................................................................................................ 7 5.3........ Objem produkce v oblasti podpory................................................................................. 7 5.4........ Rozvoj zemědělského hospodářství v oblasti podpory..................................................... 7 6........... ZÁVĚRY....................................................................................................................... 7 6.1........ Finsko............................................................................................................................ 7 6.2........ Švédsko......................................................................................................................... 7 1. ÚVOD Podle článku 142 aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska k Evropské unii[1] povolila Komise Finsku a Švédsku poskytovat dlouhodobou státní podporu zemědělství v severních oblastech s cílem zachovat zemědělskou činnost. Tato podpora se označuje jako severská podpora (dále též „podpora“). Tato zpráva se předkládá Radě v souladu s požadavkem na podávání zpráv podle článku 143 aktu o přistoupení, v němž se stanoví, že Komise předloží každý pátý rok zprávu o udělených povoleních a výsledcích podpory poskytnuté na základě těchto povolení. Předchozí zprávy byly vypracovány v letech 1996, 2002[2] a 2007[3]. 2. OBECNÉ ZÁSADY SEVERSKÉ PODPORY 2.1. Cíle podpory Tato podpora se poskytuje především proto, aby se zachovala tradiční primární produkce a zpracování přirozené pro dané klimatické podmínky dotčených oblastí, aby se zlepšily struktury pro produkci, uvádění na trh a zpracování zemědělských produktů, aby se usnadnilo nakládání s nimi a zajistila se ochrana životního prostředí a zachování krajiny. 2.2. Povolení Komise Podpora se schvaluje jednotlivými rozhodnutími Komise zvlášť pro Finsko a zvlášť pro Švédsko. Základní podmínky jsou stanoveny v článku 142 aktu o přistoupení; celková výše poskytnuté podpory by měla být dostatečná pro udržení zemědělské činnosti v severních oblastech Finska a Švédska, nesmí však vést k celkové podpoře přesahující úroveň podpory během předvstupního referenčního období vymezenou v povoleních. Podpora rovněž nesmí být vázána na budoucí produkci ani způsobit zvýšení produkce ve vztahu k referenčním úrovním. První rozhodnutí týkající se Finska bylo přijato v roce 1995 (95/196/ES[4]) a přepracováno rozhodnutím 2002/404/ES[5] a rozhodnutím K(2009) 3067. Maximální povolená platba je v současné době 358 milionů EUR/rok. První rozhodnutí týkající se Švédska bylo přijato v roce 1996 (96/228/ES[6]) a přepracováno rozhodnutím K(2010) 6050. Maximální povolená roční platba je 318,67 milionu SEK (přibližně 35,41 milionu EUR: směnný kurz použitý v této zprávě je 9,0 SEK/EUR). 2.3. Oblasti, na něž se podpora vztahuje Oblasti, na něž se vztahuje režim podpory, jsou definovány v příslušných rozhodnutích a nacházejí se na sever od 62. rovnoběžky a patří mezi ně i některé přilehlé oblasti na jih od této rovnoběžky, které jsou dotčeny srovnatelnými klimatickými podmínkami, jež mimořádně ztěžují zemědělskou činnost. Mezi kritéria, která byla vzata v úvahu při vymezení oblastí, patří nízká hustota zalidnění (max. 10 obyvatel/km2), zemědělsky využitá plocha (ZVP) jako část z celkové plochy (< 10 %), zemědělská plocha využívaná pro pěstování plodin určených k lidské spotřebě jako část ZVP (≤ 20 %) a obce obklopené jinými obcemi ležícími ve výše zmíněných oblastech (a to i v případech, kdy nesplňují stejné požadavky). Ve Finsku v současnosti oblast podpory zaujímá 1 417 140 hektarů (ha) ZVP (55,5 % celkové ZVP) a ve Švédsku 335 676 ha ZVP (11 % celkové ZVP[7]). Obr. č. 1: Podporované oblasti ve Finsku (C1–C4) a ve Švédsku (1–3). 2.4. Souvislost s produkcí Podpora je omezena na zvláštní zemědělská odvětví, jak je vymezeno pro jednotlivé členské státy v příslušném rozhodnutí. Podpora se poskytuje na základě výrobních jednotek, a to buď velkých dobytčích jednotek (VDJ) nebo ha, s výjimkou podpory mléka a přepravy mléka, kde se podpora vztahuje na dodaná a přepravená množství. Finská podpora na soby se poskytuje na základě počtu zvířat. Jak je uvedeno výše, podpora nesmí být vázána na budoucí produkci ani způsobit zvýšení produkce ve vztahu k referenčnímu období. Referenční období jsou stanovena v příslušných rozhodnutích pro každý členský stát podle odvětví. Referenční množství pro produkci mléka ve Finsku bylo několikrát uvedeno do souladu s vývojem v odvětví mléka souvisejícím se SZP. Přezkum finského a švédského režimu podpory za období 2009–2010 však odstranil vazbu mezi individuálními mléčnými kvótami v rámci SZP a platbami podpory. Místo toho zavedl omezení, aby se tato podpora za množství mléka nevyplácela v oblasti, na niž se vztahuje poplatek z přebytku podle režimu mléčných kvót. 3. NEDÁVNÝ VÝVOJ REŽIMU SEVERSKÉ PODPORY 3.1. Hodnocení režimu podpory Po více než 10 letech uplatňování režimu podpory zahájila Komise jeho hodnocení, které bylo dokončeno v roce 2007[8]. Hodnocení analyzovalo do jaké míry byly splněny cíle režimu, možné vedlejší účinky, skutečnost, zda byly nástroje stále přiměřené a odůvodněné, a efektivitu, účinnost a relevantnost podpory. Výsledky hodnocení naznačují, že režimy podpory: · přispěly k zachování zemědělských činností, produkce a využívání půdy v dotčených oblastech; · jsou stále nezbytné k dosažení cílů článku 142, tj. zachování zemědělské činnosti v dotčených oblastech, a zůstávají proto relevantní; · by mohly být reformovány (zjednodušeny). Na základě doporučení hodnocení a vývoje produkce navrhly oba členské státy revizi svých příslušných režimů. 3.2. Reforma režimů podpory Přezkum rozhodnutí byl zaměřen na zjednodušení režimů a na uvedení povolení do souladu s cíli aktu o přistoupení. Pokud jde o zjednodušení, byla v rámci přepracování dokončených v roce 2009 a 2010 přeskupena různá výrobní odvětví a specifikována maximální průměrná míra podpory pro celou finskou a švédskou část oblasti podpory. Předtím rozhodnutí rozlišovala mezi podporou pro oblasti a na výrobní jednotku. V této souvislosti byly vnitrostátní orgány pověřeny, aby na základě stupně přírodního znevýhodnění určily zvláštní podmínky a podrobná kritéria pro rozlišení částek podpory. Obě země sdělily Komisi objektivní kritéria týkající se závažnosti přírodních znevýhodnění. Pokud jde o uvádění povolení do souladu s cíli stanovenými v aktu o přistoupení, přezkum produkce a schvalování plateb odhalily, že ve finské části oblasti podpory byla produkce obecně udržena, i když v oblasti došlo k určitému posunu směrem na jih. V některých odvětvích, zejména v odvětví chovu prasat a drůbeže, se však produkce podstatně zvýšila, částečně v důsledku podpory. Tato skutečnost, spolu s vývojem ostatních plateb směřujících do oblasti podpory, vedla ke snížení maximální povolené roční platby pro Finsko z 448,59 milionů EUR na 358 milionů EUR. Rovněž podpora odvětví chovu prasat a drůbeže byla oddělena od typu produkce. Přezkum dále ukázal, že ve švédské části podporované oblasti úroveň produkce klesala – zejména v odvětví mléka, které je hlavním podporovaným odvětvím, což napovídalo tomu, že nebylo dosaženo cílů článku 142, tj. zachování zemědělské produkce. Proto přezkum rozhodnutí dokončený v roce 2010 umožňuje, na základě návrhu švédských orgánů, soustředit podporu na zbývající produkci s cílem tento pokles zastavit. 4. SEVERSKÁ PODPORA VE FINSKU 2006–2010 4.1. Udělená povolení Na počátku pětiletého období bylo Finsku rozhodnutím K(2002) 404 povoleno každoročně vyplatit celkovou podporu ve výši 448,59 milionů EUR. V rozhodnutí byla stanovena povolená podpora a způsobilé výrobní činitele v rámci podoblasti (neuvedeno). Rozhodnutí K(2009) 3067 (pozměněné rozhodnutím K(2009) 9122) se používalo od 1. ledna 2009 a byla jím povolena podpora uvedená v tabulce č. 1. Ustanovení uvedeného rozhodnutí týkající se mléka se používají od 1. dubna 2009 a jeho ustanovení týkající se podpory přežvýkavců, zahradnictví, pěstování plodin a ostatní podpory se používají od 1. ledna 2010. Tabulka č. 1: Roční podpora povolená podle rozhodnutí K2009/3067/ES || Nejvyšší průměrná povolená podpora/jednotka || Jednotka || Maximální povolená podpora (v milionech EUR) || Maximální počet způsobilých výrobních činitelů 1. MLÉKO || 10,9 || Centů za kg || 193,7 || 1 776 765 t[9] 2. PŘEŽVÝKAVCI || || EUR/VDJ || 73,7 || Skot || 412 || || || 179 160 VDJ Bahnice, kozy || 533 || || Koně || 277 || || 3. PRASATA A DRŮBEŽ[10] || 266 || EUR/VDJ || 37,0 || 4. ZAHRADNICTVÍ || || || 25,4 || Skleníky || 11,3 || EUR/m2 || || 202,9 ha Skladování zahradnických produktů || 18,5 || EUR/m3 || || 5. ROSTLINNÁ VÝROBA || || EUR/ha || 58.3 || Všeobecná podpora založená na hektarové výměře || 37 || || || 881 825 ha Podpora na určité plodiny[11] || 145 || || || 62 475 ha Podpora pro mladé zemědělce || 36 || || || 6. OSTATNÍ PODPORA || || || 14,9 || Sobi || 36 || EUR/zvíře || || 171 100 zvířat Odškodnění za škody způsobené chovatelům chovu sobů masožravými zvířaty[12] || || || || Podpora přepravy mléka a masa || || || || Služby související s ochranou dobytka || || || || Skladování planě rostoucího bobulového ovoce a hub || 0,10–0,42 || EUR/kg || || Ostatní podpora[13] || || || || Celkem || || || 358 || 4.2. Vyplacená podpora Severská podpora V letech 2006–2009 dosahovala celková vyplacená roční podpora přibližně 326 milionů EUR (ze schválených 448,59 milionů EUR), přičemž v roce 2010 vzrostla na 338 milionů EUR (ze schválených 358 milionů EUR) (tabulka č. 2). Tabulka č. 2: Severská podpora vyplacená ve Finsku (v milionech EUR) Podporované odvětví || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Mléko || 159 || 159 || 159 || 159 || 161 Přežvýkavci || 65 || 66 || 66 || 68 || 71 Prasata, drůbež || 36 || 35 || 35 || 33 || 32 Zahradnictví || 21 || 20 || 21 || 20 || 22 Rostlinná výroba || 42 || 43 || 42 || 41 || 42 Ostatní podpora || 3,5 || 3,7 || 4 || 4,2 || 11 Celkem || 326,7 || 326,6 || 326,5 || 325,8 || 338,1 Závěrem lze konstatovat, že roční výše severské podpory poskytnuté ve Finsku nepřesáhla maximální úrovně stanovené v rozhodnutích. Je třeba poznamenat, že v odvětvích, v nichž celková produkce překročila povolený počet způsobilých výrobních činitelů, bylo uplatněno poměrné snížení podpory na jednotku výrobního činitele, aby byl dodržen finanční strop schválený rozhodnutím. Celková podpora v oblasti severské podpory Zemědělství v oblastech podporovaných v rámci režimu podpory rovněž využívá nástrojů financovaných EU, zejména dvou pilířů v rámci společné zemědělské politiky. Pokud jde o opatření druhého pilíře, jsou pro odvětví zemědělství v podporovaných oblastech obzvlášť důležité podpora pro znevýhodněné oblasti a agroenvironmentální opatření. Rozhodnutím K 2000/405[14] byla stanovena maximální výše celkové roční podpory pro oblast podpory ve výši 1118,9 milionů EUR (úroveň roku 1993). Tabulka č. 3 ukazuje, že podpora vyplacená v oblasti podpory v letech 2006–2010 podle použitého právního základu nepřesáhla maximální výši stanovenou v rozhodnutí. Tabulka č. 3: Přehled celkové roční podpory vyplacené ve Finsku, včetně podpory EU (v milionech EUR) Druh vyplacené podpory || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Přímá podpora plně financovaná EU || 350,3 || 278,9 || 281,3 || 283,8 || 278,5 Znevýhodněné oblasti, včetně vnitrostátních příplatků || 308,7 || 309,1 || 309,5 || 308,9 || 308,1 Agroenviromentální opatření – podpora || 164,9 || 153,5 || 162,7 || 164,6 || 167,1 Severská podpora[15] || 326,7 || 326,6 || 326,5 || 325,8 || 338,1 Celkem || 1 150,6[16] || 1 068,1 || 1 080,6 || 1 083,1 || 1 092,6 4.3. Objem produkce v oblasti severské podpory Odvětví mléka Téměř 80 % finského mléka se produkuje v oblasti podpory. V průběhu uvedeného pětiletého období byl tento podíl poměrně stabilní, s mírným celkový nárůstem ke konci tohoto období. Produkce je však soustředěna v oblasti C2. Během uvedeného pětiletého období byla produkce mléka nejvyšší v období 2006/2007 a nejnižší v hospodářském roce 2008/2009 (1 813 oproti 1 756 tisícům tun). Produkce překročila určenou referenční úroveň třikrát, a to v hospodářských letech 2006/2007, 2009/2010 a 2010/2011. V období 2010/2011 došlo k překročení v řádu 1,5 %. Obr. č. 2: Vývoj produkce mléka v hospodářských letech 2006/2007 – 2010/2011 v oblasti severské podpory ve Finsku Přežvýkavci Revidované rozhodnutí z roku 2009, kterým se povoluje podpora, sdružilo výrobní činitele pro skot, bahnice, kozy a koně. V rámci této skupiny vykázal rostoucí tendenci chov skotu, zatímco chov bahnic, koz a koní zaznamenal mírný pokles. Produkce hovězího masa v oblasti podpory v průběhu uvedeného pětiletého období kolísala. Úroveň z roku 2010 je přibližně o 2 % nižší než úroveň z roku 2006, přičemž ve zbytku Finska klesla o 8,8 %. Počet krav bez tržní produkce mléka se všude ve Finsku zvýšil, avšak k největšímu nárůstu došlo v oblasti C, a to o 55 %. Pokud jde o ostatní přežvýkavce, byla situace v období 2006–2010 poměrně stabilní. Celkově dosáhl chov přežvýkavců v roce 2010 úrovně 173 774 VDJ, tj. stále o 3 % nižší, než je povolená maximální úroveň podporované produkce. Obr. č. 3: Vývoj chovu přežvýkavců v období 2006–2010 v oblasti severské podpory ve Finsku Prasata a drůbež Chov prasat a drůbeže výrazně vzrostl již před uvedeným pětiletým obdobím a v průběhu několika let překračoval referenční úrovně o 50–70 %. Produkce vepřového masa se soustřeďuje v oblastech produkce obilovin v nejjižnějších podporovaných oblastech. V roce 2006 dosáhla produkce vepřového masa objemu 90,9 milionů kg, v následujících letech nadále rostla a v roce 2010 dosáhla 93,6 milionů kg. Rovněž chov drůbeže je soustředěn v nejjižnějších podporovaných oblastech. Produkce narůstala v období 2006–2010 téměř konstantně z 34,6 na 40,4 milionů kg. Podpora pro tuto skupinu byla od roku 2009 oddělena od produkce a výše podpory byla zmražena na úrovni z roku 2007. Rozhodnutí navíc stanoví horní limit produkce v zemědělských podnicích, které jsou příjemci oddělené podpory, fixovaný na úrovni roku 2007 (139 200 VDJ). Produkce v roce 2010 byla 135 066 VDJ, 97 % úrovně stanovené v roce 2007. Zahradnictví Zahradnická produkce představuje ve Finsku malou okrajovou produkci s omezeným počtem skleníkových podniků. Vztahuje se na ni přibližně 6 % podpory a 72 % produkce se nachází v oblasti C1. Velikost pěstitelské oblasti v odvětví zahradnictví se v uvedeném pětiletém období pohybovala mezi 207 a 211 ha a mírně překračovala referenční úroveň 203 ha (max. o 8 ha, respektive 4 % referenční úrovně). Rostlinná výroba Severská podpora pro rostlinnou výrobu zahrnuje „všeobecnou podporu založenou na hektarové výměře“, „podporu mladých zemědělců“ a „podporu pro určité plodiny“, jak je definováno v rozhodnutí. Pokud jde o „všeobecnou podporu založenou na hektarové výměře“, podporovaná ZVP v oblasti podpory zůstala během uvedeného pětiletého období velmi stabilní (630 000–650 000 ha), přestože zmenšení ZVP bylo ve srovnání s referenční úrovní před přistoupením významné (30 %). Pro „podporu mladým zemědělcům“ neexistuje žádný maximální limit způsobilých výrobních činitelů stanovených v rozhodnutí a nelze provést žádné srovnání. Pokud jde o „podporu pro určité plodiny“, maximální počet způsobilých výrobních činitelů byl v podporované oblasti v roce 2010 překročen o 60 %. K tomuto vrcholu produkce „určitých plodin“ došlo v důsledku změny situace na trhu, což v roce 2010 vedlo ke zvýšenému zájmu o pěstování olejnatých semen. Pšenice zaujímá 35–45% pěstitelské oblasti a její produkce zůstala během uvedeného pětiletého období stabilní. Ostatní podpora Chov sobů zůstal poměrně stabilní a počet zvířat se během uvedeného pětiletého období pohyboval od 151 589 do 154 971, což je o 10 % méně než nejvyšší počet způsobilých výrobních činitelů stanovených v rozhodnutí. Zbývající část ostatních podpor není přímo spojena s produkcí. Závěry vztahující se k objemu produkce Závěrem lze říci, že celková produkce podporovaných odvětví se během uvedeného pětiletého období v oblasti podpory zvýšila a byl překročen maximální počet způsobilých výrobních činitelů pro mléko, zahradnictví a „určité plodiny“. Toto překročení produkce bylo zanedbatelné v odvětví mléka a v zahradnictví (1–4 % za celé uvedené období), avšak podstatné v případě „určitých plodin“ v roce 2010 (60 %). Oznámené zvýšení produkce nelze přičítat pouze podpoře, protože výše podpory na jednotku byla poměrně snížena v odvětvích, v nichž byl překročen maximální počet způsobilých výrobních činitelů. 4.4. Rozvoj zemědělského hospodářství v oblasti severské podpory V roce 2010 bylo ve Finsku 62 300 zemědělských podniků a 58 % z nich se nacházelo v oblasti podpory, přičemž od roku 2006 došlo k 9% poklesu jak na celostátní úrovni, tak v oblasti podpory. Zatímco ZVP zůstala stejná, počet ha/zemědělský podnik se zvýšil, což naznačuje, že došlo ke strukturálním změnám. Nejmenší zemědělské podniky se nacházejí v nejsevernější podporované oblasti. Bylo dosaženo zachování produkce, ačkoli v nejsevernějších částech oblasti podpory se to jeví být obtížnější, a to i přes vyšší úroveň podpory pro živočišnou i rostlinnou výrobu. Podpora je důležitá pro vytváření příjmů zemědělských podniků v regionu a jsou z ní odvozeny téměř dvě třetiny příjmů vlastníků zemědělských podniků. Výše podpory na zemědělský podnik se zvýšila, a to zejména v případě živočišné výroby. Stojí za tím především strukturální změny. Objem živočišné výroby na severu vzrostl a na zemědělských výnosech z prodeje se podílel více než 80 %. Poměr mezi severskou podporou a čistou přidanou hodnotou zemědělského podniku se v letech 2006–2010 pohyboval od 0,41 do 0,52. Poměr mezi přidanou hodnotou zemědělského podniku a roční pracovní jednotkou se v regionu od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o téměř 15 %, ale po roce 2008 opět klesl a v roce 2010 dosáhl úrovně o 3 % vyšší než na počátku uvedeného období. V některých částech oblasti podpory byla míra depopulace v období přezkumu > 4% a pokles populace zaznamenalo 76 % obcí oproti 44 % v jižním Finsku. Podíl zaměstnanosti v zemědělství je na severu třikrát vyšší než na jihu a snížil se méně. Celkově došlo v oblasti zaměstnanosti k pozitivní změně, avšak pracovní místa jsou vytvářena hlavně ve velkých městech, a nikoli ve venkovských oblastech. Pokračování zemědělské produkce v oblasti podpory umožnilo zachovat mnoho služeb v oblasti životního prostředí a otevřenou zemědělskou krajinu, což je v uvedené oblasti vzácné. Ze největší změnu ve své činnosti v posledních letech považují zemědělci to, že se jejich činnost stala šetrnější k životnímu prostředí. V oblasti severské podpory je kladen o něco větší důraz na opatření týkající se pesticidů a emisí přenášených vzduchem než ve zbývající části Finska; v nejsevernější oblasti je kladen silný důraz na rozmanitost a zachování krajiny. 5. SEVERSKÁ PODPORA VE ŠVÉDSKU 2006–2010 5.1. Udělená povolení Na počátku uvedeného pětiletého období bylo Švédsku rozhodnutím 96/228/ES (ve znění pozdějších předpisů) povoleno vyplatit 318,67 milionů SEK/rok (35,41 milionů EUR). V rozhodnutí byla rovněž stanovena podpora a způsobilé výrobní činitele v rámci oblasti (neuvedeno). Od 1. července 2010 se rozhodnutím K(2010) 6050 povoluje Švédsku vyplácet podporu uvedenou v tabulce č. 4 níže. Tabulka č. 4: Povolená podpora/rok v souladu s rozhodnutím K(2010) 6050 || Nejvyšší průměrná podpora/jednotka[17] || Jednotka || Vnitrostátní podpora v milionech SEK/rok[18] || Maximální způsobilé výrobní činitele 1. Odvětví mléka || || || 295,67 || 450 000 t – Kravské mléko || 0,73 || SEK/kg – Kozy[19] || 500 || SEK/zvíře – Podpora přepravy kravského mléka || 0,039 || SEK/kg 2. Prasata, drůbež[20] || 1 350 || SEK/VDJ || 20,97 || 16 532 VDJ 3. Bobuloviny, zelenina || 2 800 || SEK/ha || 2,03 || 750 ha 5.2. Vyplacená podpora Severská podpora Celkové roční částky vyplacené jako podpora se v uvedeném období pohybovaly mezi 263,29 a 289,89 milionu SEK (29,25–32,21 milionu EUR) (tabulka č. 5). Vyplacená podpora dosáhla nejnižší úrovně v roce 2009, ale po revizi režimu podpory se v roce 2010 zvýšila. Tabulka č. 5: Severská podpora podle odvětví, miliony SEK Podporované odvětví || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Mléko || 274,22 || 257,46 || 249,66 || 248,27 || 264,36 Prasata, drůbež || 14,51 || 14,09 || 12,75 || 13,97 || 14,70 Bobuloviny, zelenina || 1,16 || 1,12 || 1,14 || 1,05 || 1,04 Celkem || 289,89 || 272,67 || 263,55 || 263,29 || 280,10 Závěrem lze říci, že roční podpora poskytnutá ve Švédsku nikdy nepřesáhla maximální podporu povolenou v rozhodnutí. Celková podpora v oblasti severské podpory Zemědělství v oblastech podporovaných v rámci režimu podpory rovněž využívá nástrojů financovaných EU, zejména dvou pilířů v rámci SZP (tabulka č. 6). Pokud jde o opatření druhého pilíře, jsou obzvlášť důležité podpora pro znevýhodněné oblasti a agroenvironmentální opatření. Maximální výše celkové podpory pro oblast podpory není v rozhodnutí K(2010) 6050 stanovena. Sledování úrovně podpory EU se provádí ex-post od roku 2003. Tabulka č. 6: Přehled podpory vyplacené ve Švédsku, včetně podpory Společenství, miliony SEK Druh podpory || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Vyrovnávací platba (znevýhodněné oblasti) || 299 || 314 || 309 || 302 || 313 Podpora hlavních agroenviromentálních opatření (zemědělství v otevřené a rozmanité zemědělské krajině / střídavé zemědělství) || 270 || 282 || 278 || 276 || 298 Severská podpora[21] || 290 || 273 || 264 || 263 || 280 Celkem || 860 || 869 || 850 || 841 || 891 Celková kombinovaná podpora se rok od roku liší, ale neřídí se žádným stálým trendem a od roku 1997 zůstává ve stejném rozmezí. 5.3. Objem produkce v oblasti podpory Odvětví mléka Produkce mléka v oblasti podpory klesla během uvedeného období o 11 % (obr. č. 4) v porovnání s 8% poklesem v celé zemi. K nejprudšímu propadu došlo v nejižnější části oblasti podpory, a to o 20 %. Produkce stále klesá a je příliš brzy na to činit závěry ohledně toho, zda bude mít schválení revidované podpory jakýkoliv dopad. Údaje shromážděné o podpoře vyplacené na přepravu mléka ze zemědělských podniků do prvního sběrného místa nejsou dostatečně přesné na to, aby byly oznámeny. Obr. č. 4: Produkce mléka (včetně kozího mléka) s podporou v období 2006–2010 ve švédské části oblasti podpory. Referenční úroveň je maximální počet způsobilých výrobních činitelů stanovený v rozhodnutí K(2010) 6050 Prasata a drůbež Produkce zůstává poměrně stabilní, avšak výrazně nižší než maximální počet způsobilých výrobních činitelů (16 532 VDJ) a také nižší než v předchozím pětiletém období, kdy dosahovala přibližně 13 500 VDJ. Počet VDJ v odvětví chovu prasat a drůbeže, na které je pobírána podpora, dosahoval téměř 11 500, čili přibližně 70 % maximální hodnoty. Bobuloviny a zelenina Počet hektarů, na nichž se pěstují bobuloviny a zelenina a na něž se vztahuje podpora, se během uvedeného období snížil ze 414 ha na 376 ha. Produkce se v posledních 10 letech pohybovala přibližně na těchto úrovních, což představuje přibližně jen polovinu maximálního počtu způsobilých výrobních činitelů. Závěry vztahující se k objemu produkce Pokud jde o mléko, objem produkce během uvedeného pětiletého období klesal. Zbývající dvě odvětví zůstávají víceméně stabilní, ačkoli se objem produkce rok od roku liší. Všechna odvětví jsou výrazně pod úrovní maximálního počtu způsobilých výrobních činitelů. 5.4. Rozvoj zemědělského hospodářství v oblasti podpory Švédská část oblasti podpory má nízkou hustotou zalidnění, omezený potenciál pro hospodářský rozvoj a špatné podmínky pro zemědělství. Porovnáme-li strukturu zemědělských podniků v uvedené oblasti s průměrnou situací ve Švédsku, jsou pro ni charakteristická menší a rozptýlenější pole a pole nepravidelných tvarů. To zvyšuje náklady, a to i na dopravu v rámci zemědělských podniků vzhledem ke vzdálenostem mezi poli. Celkový objem zemědělské produkce se během uvedeného pětiletého období snížil o 10 %. Hlavním zemědělským produktem v této oblasti je mléko a počet producentů se snížil z 1 523 na 1 056; od roku 2001 se snížil o více než polovinu. Podíl oblasti podpory na celkovém počtu producentů mléka ve Švédsku byl přibližně 19 %, přičemž podíl na produkci byl 14 %, což se odráží v průměrném počtu krav na zemědělský podnik, konkrétně 45,2 oproti 62,4 v celé zemi v roce 2009. Vývoj příjmu zemědělských podniků producentů mléka vykazuje zásadní pokles. Pokud jde o chov jatečných prasat, počet producentů se v průběhu uvedeného období snížil až na 67 v roce 2010 a v podporované oblasti 1 jich zbývá pouze několik. Počet zemědělských podniků, které jsou příjemci podpory na prasnice, se snížil ze 74 na 60, ačkoli se počet prasnic zvýšil o 20 %, což naznačuje strukturální změny. V oblasti podpory, ve které převažují lesy, přispívá využívání půdy pro zemědělskou produkci k zachování otevřené krajiny, což je prospěšné pro biologickou rozmanitost a ráz krajiny. Avšak plocha půdy vyžívané pro střídavé zemědělství se během uvedeného pětiletého období zmenšila o 12 % a plocha pastvin o 40 %. Pro zemědělské postupy v podporovaných oblastech je typická méně intenzivní produkce, neboť půda je zemědělsky využívaná hlavně jako louky a pastviny, pro něž je obvyklá nízká úroveň využívání pesticidů a hnojiv. Proto jsou dopady na životní prostředí menší než v případě zemědělských činností v jiných částech země. V období 2000–2009 byl v oblasti podpory demografický vývoj horší než v ostatních oblastech, přičemž v nejvýrazněji venkovských oblastech došlo k poklesu o 5,5 %. Počet osob zaměstnaných v zemědělství se v letech 2000–2008 v oblasti podpory snížil o 15,2 %, zatímco v odvětví lesního hospodářství se zaměstnanost zvýšila. 6. ZÁVĚRY Tato zpráva podává přehled o povoleních v rámci severské podpory udělených Finsku a Švédsku v období 2006–2010 a o dosažených výsledcích. Zpráva byla vytvořena na základě údajů, které poskytly orgány členských států v souladu s čl. 143 odst. 2 aktu o přistoupení. 6.1. Finsko Pokud jde o provádění režimu severské podpory ve Finsku, Komise konstatuje: 1. Dodržování maximální podpory, kterou umožňují povolení udělená Komisí: celková výše vyplacené podpory a celková podpora v oblasti severské podpory nepřekročila v období 2006–2010 maximální přípustnou výši povolené podpory ani referenční úrovně uvedené v rozhodnutích Komise K(2009) 3067 a 2002/404/ES. 2. Dodržování maximálního počtu způsobilých výrobních činitelů: celková produkce v oblasti podpory překročila maximální počet způsobilých výrobních činitelů v případě mléka, zahradnictví a „určitých plodin". Aby se zabránilo překročení příslušných celkových částek povolených plateb, uplatnilo Finsko poměrné snížení platby na jednotku výrobního činitele. Ačkoliv tento systém zajistil, že závazky země týkající se maximálních celkových částek vyplacené podpory byly vždy dodrženy, nezabránil rozšíření podpory, i když v omezeném rozsahu, na veškerou produkci. 3. Dosažení cílů režimu podpory: obecně lze říci, že severská podpora ve Finsku přispěla k zachování úrovní produkce v dané oblasti. Avšak v souvislosti s tím, že celková produkce v některých podporovaných odvětvích vzrostla, a v souvislosti s posunem směrem na jih, který byl v oblasti severské podpory zaznamenám, je třeba pozorně sledovat provádění režimu a kritéria použitá pro diferenciaci podpory. 6.2. Švédsko Pokud jde o provádění režimu severské podpory ve Švédsku, Komise konstatuje: 1. Dodržování maximální podpory, kterou umožňují povolení udělená Komisí: celková výše severské podpory vyplacené v období 2006–2010 nepřesáhla limit pro maximální přípustnou povolenou podporu stanovený v rozhodnutích Komise 96/228/ES a K(2010) 6050. 2. Dodržování maximálního počtu způsobilých výrobních činitelů: maximální počet způsobilých výrobních činitelů, na něž je poskytována podpora, byl zpravidla dodržován ve všech odvětvích, která jsou příjemci severské podpory. 3. Dosažení cílů režimu podpory: podpora vyplacená ve Švédsku nevedla k zachování úrovní produkce. Revidované rozhodnutí K(2010) 6050 by mohlo pomoct tento trend zvrátit, avšak na posouzení jeho účinků je příliš brzy. Pokračování zemědělské produkce v obou zemích přispívá v převážně lesnaté oblasti severské podpory k udržení otevřené a řádně spravované zemědělské krajiny. Udržení otevřené krajiny je příznivé pro biologickou rozmanitost a celkový dojem z krajiny. Na základě informací poskytnutých vnitrostátními orgány má Komise za to, že orgány obecně uplatňovaly rozhodnutí 2002/404/ES a rozhodnutí K(2009) 3067 (v případě Finska) a rozhodnutí 96/228/EC a K(2010) 6050 (v případě Švédska) o podpoře severních oblastí uspokojivým způsobem. [1] Úř. věst. C 241, 29.8.1994. [2] Finsko KOM(2002) 102 ze dne 25.02.2002, Švédsko KOM(2002) 105 ze dne 01.03.2002. [3] Finsko KOM(2007) 459 ze dne 31.7.2007, Švédsko KOM(2007) 416 ze dne 31.7.2007. [4] Úř. věst. L 126, 9.6.1995, s. 35. [5] Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 38. [6] Úř. věst. L 76, 26.3.1996, s. 29. [7] Vzhledem ke změně definice VZP tento údaj oproti předchozí zprávě poklesl. [8] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/nordic/index_en.htm [9] Za hospodářský rok. [10] Oddělená podpora. Referenční množství ≤ 139 200 VDJ. [11] Obiloviny (kromě ječmene, ovsa, směsí obilovin), řepka, jiné olejniny, bílkovinné a přadné plodiny. Cukrová řepa, brambory určené k výrobě škrobu, jablka v oblastech C1, C2, C2 sever, polní zelenina v oblastech C1–C4. [12] Maximální povolená podpora 5 milionů EUR. [13] Skoltové, přírodní živobytí, chov sobů. [14] Úř. věst. L 154, 27.6.2000, s. 23. [15] Referenční úroveň: 448,59 milionů EUR do roku 2008, 358 milionů EUR od 1. ledna 2009. [16] Během kalendářního roku 2006 byla vyplacena přímá podpora za roky 2005 a 2006. [17] Podpora/jednotka se může oblast od oblasti lišit (v rámci limitů maximálních průměrů). [18] Maximální povolená podpora: 318,67 milionů SEK. [19] Kozy určené k produkci mléka (přibližně 800 kg mléka na kozu a rok). [20] 1 nosnice = 0,01 VDJ, prasnice = 0,33 VDJ, 1 jatečné prase = 0,10 VDJ. [21] Referenční úroveň: 318,67 milionu SEK.