CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 11.05.2009 
SEK(2009) 616 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
 
návrhu sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady o poplatcích za ochranu letectví p řed 
protiprávními činy 
  
POSOUZENÍ DOPAD Ů – SHRNUTÍ 
 
{KOM(2009) 217 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 615} 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k 
 
návrhu sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady o poplatcích za ochranu letectví p řed 
protiprávními činy 
  
POSOUZENÍ DOPAD Ů – SHRNUTÍ 
 
{KOM(2009) 217 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 615} 
Vedoucí G Ř: TREN 
Ostatní zú častněné útvary : GŘ JRC 
Odkaz na plánování agendy nebo pracovní dokument : 2009/TREN/020 
Shrnutí 
Náklady na ochranu letectví p řed protiprávními činy v posledních letech vzrostly. Studie pro 
Komisi odhadla, že v roce 2002 bylo více než 90 % t ěchto náklad ů získáno zp ět 
prostřednictvím poplatk ů (nebo daní) za ochranu letectví p řed protiprávními činy uložených 
cestujícím v letecké doprav ě, leteckým spole čnostem a odesílatel ům zboží. V roce 2007 tyto 
poplatky za ochranu p řinesly v EU p ředpokládané p říjmy ve výši 1,6 miliardy EUR, což 
představuje p řibližně 1 % průměrné ceny letecké p řepravy. 
Problém 
Růst nákladů na ochranu letectví p řed protiprávními činy nenechalo odv ětví bez povšimnutí. 
Každá letecká spole
čnost se proto snaží své nákl ady na ochranu letectví p řed protiprávními 
činy co nejvíce snížit tím, že se  pokouší ovlivnit strukturu poplatk ů za ochranu letectví p řed 
protiprávními činy. Letecké spole čnosti se často pokoušejí sjednat nižš í poplatky za ochranu 
letectví p řed protiprávními činy na cestujícího. Pouze v ětší letecké spole čnosti však mohou 
k tomuto využít své postavení  na trhu. V této zpráv ě nebylo zjišt ěno, zda toto riziko existuje 
ve všech členských státech. 
Opatření EU je opodstatn ěné 
Jelikož ochrana letectví p řed protiprávními činy je hlavní odpov ědností státu, nem ěly by 
poplatky za ochranu letectví p řed protiprávními činy podléhat obchodním rozhodnutím mezi 
letištěm a leteckou spole čností. Stávající struktur y, které rozlišují poplatky za ochranu letectví 
před protiprávními činy, přinášejí prosp ěch především velkým národním leteckým 
společnostem provozujícím dopravu z letiš ť ve vlastním členském stát ě. Letecké spole čnosti 
z ostatních členských stát ů mají z diferencovaných poplatk ů za ochranu letectví p řed 
protiprávními činy menší prosp ěch. 
Cíle 
CS 3   CS Hlavním cílem je za prvé zajistit, aby poplatky za ochranu nerozlišovaly nepat řičně mezi 
leteckými spole čnostmi, cestujícími v letecké doprav ě a odesílateli zboží v EU. poplatky za 
ochranu by za druhé nem ěly vytvářet zisk či být používány k vzájemnému subvencování mezi 
leteckými spole čnostmi. P říjmy z poplatk ů za ochranu by proto m ěly být použity pouze 
k úhradě nákladů, které vznikly v souvislosti se služba mi týkajícími se ochrany letectví p řed 
protiprávními činy. 
Možnosti 
Toto posouzení dopad ů hodnotí čtyři různé varianty. 
Varianta č. 1 zkoumá d ůsledky nep řijetí opatření na úrovni EU. Nebude-li p řijato žádné 
opatření EU, budou poplatky za ochranu s v ětší pravděpodobností rozlišovat mezi leteckými 
společnostmi a cestujícími. 
Varianta č. 2 zkoumá samoregulaci ze strany odv ětví na základ ě určitých mezinárodních 
zásad, které již byly členskými státy schváleny v rámci ICAO, Mezinárodní organizace pro 
civilní letectví. T ěmito zásadami je zákaz diskrimi nace, konzultace s leteckými spole čnostmi, 
transparentnost náklad ů na ochranu letectví p řed protiprávními činy a využívání p říjmů 
z poplatků za ochranu pouze k uhrazení náklad ů na ochranu letectví p řed protiprávními činy1. 
Varianta č. 3 spočívá v tom, že zásady ICAO uvedené ve variant ě č. 2 budou stanoveny jako 
právně závazné prost řednictvím sm ěrnice EU s tím, že letecké spole čnosti mohou podat 
odvolání proti rozhodnutím p řijatým letišti. To zvyšuje ú činnost požadavku na transparentnost 
a podle odhad ů to sníží poplatky za ochranu letectví p řed protiprávními činy o 10 %. 
Varianta č. 4 předpokládá, že by členské státy m ěly plně financovat ochranu letiš ť. To 
odstraňuje případné poplatky za ochranu. Tato varianta však brání ú činnějším službám 
ochrany letectví p řed protiprávními činy, jelikož poskytovatelé služ eb týkajících se ochrany 
letectví p řed protiprávními činy nemají žádné pobídky ke kontrole náklad ů. Mimoto je 
nepravděpodobné, že by tuto možnost p řijala Rada, jelikož se tomu členské státy d ůrazně 
brání. 
Toto posouzení dopad ů obsahuje záv ěr, že zjišt ěná rizika nejlépe odstra ňuje varianta č. 3. 
Administrativní zát ěž pro členské státy a vyšší náklady podnik ů v případě varianty č. 3 jsou 
zanedbatelné, jelikož tato varianta navazuje na stávající politiky členských stát ů a struktury 
zavedené sm ěrnicí o letištních poplatcích2. 
Monitorování a hodnocení 
Komise bude trvale sledovat vývoj v odv ětví ochrany letectví p řed protiprávními činy, 
a zejména pravideln ě hodnotit po čet letišť, která zve řejňují informace o svých poplatcích za 
ochranu. 
Oddíl 1: Procesní záležitosti a konzultace zú častněných stran 
Na jaře 2008 zaslalo G Ř TREN členským stát ům a organizacím zastupujícím odv ětví 
a spotřebitele dotazník s žádostí o informace o financování náklad ů na ochranu letectví p řed 
                                                 
1 Politika ICAO v oblasti poplatk ů za letiště a letové naviga ční služby (dok. 9082/7), 2004, bod 29. 
2 Sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/12/ES ze dne 11. b řezna 2009 o letištních poplatcích 
(Úř. věst. L 70, 14.3.2009, s. 11). 
CS 4   CS protiprávními činy. Krom ě těchto dotazník ů se dne 17. července 2008 konala sch ůzka se 
zástupci členských stát ů, Evropského parlamentu a odv ětví za účelem konzultací. Pro toto 
posouzení dopad ů nebyly využity výsledky odborných konzultací. G Ř JRC však odhadlo 
dopad některých těchto opat ření. Tato zpráva byla dne 14. ledna 2009 projednána výborem 
pro posuzování dopad ů, který vydal svá stanoviska dne 20. ledna a 24. února 2009. 
Stanoviska výboru obsahovala tato doporu čení ke zlepšení: 
– Přesněji zjistit a doložit narušení hospodá řské soutěže a posílit d ůvody pro opat ření EU. 
Lépe prokázat výhody a nevýhody up řednostňované varianty. 
– Rozpracovat obsah jednotlivých variant a rozší řit dostupnou škálu alternativních řešení. 
Na základ ě těchto doporu čení bylo posouzení dopad ů revidováno v tomto smyslu. 
– V celé zpráv ě bylo posíleno hospodá řské zdůvodnění. Byly posouzeny stížnosti na 
diskrimina ční či nepřiměřené náklady na ochranu letectví p řed protiprávními činy. Důvody 
pro postup EU s ohledem na opat ření uložená členskými státy, která jsou p řísnější, než 
požadují právní p ředpisy EU, nebylo možno doložit kv ůli nedostupnosti pot řebných údaj ů. 
Zpráva proto již nezahrnuje návrh na postup EU s ohledem na tato opat ření. 
– Varianty jsou popsány podrobn ěji a popřípadě výslovně zmiňují upřednostňovaný právní 
nástroj. Varianta spo čívající v povinné transparentnosti bez možnosti podat odvolání proti 
poplatkům za ochranu byla nahrazena variantou znamenající vyšší transparentnost 
prostřednictvím samoregulace ze strany odv ětví. Tato nová varianta zahrnuje rovn ěž 
alternativní nezávazné pokyny Komise k řešení zjišt ěných problém ů. 
Oddíl 2: Vymezení problému 
Růst nákladů na ochranu letectví p řed protiprávními činy zaměřil pozornost na tyto náklady. 
Vyšší náklady na ochranu poskytly leteckým spole čnostem větší pobídky k snižování t ěchto 
nákladů na nejnižší možnou míru. Letecká spole čnost proto m ůže využít svou vyjednávací 
sílu vůči letišti (je-li to možné), aby zm ěnila strukturu poplatk ů za ochranu. N ěkdy je letecká 
společnost dostate čně silná, aby si zajistila prosp ěch ze struktury poplatk ů. To se obvykle 
uskutečňuje prostřednictvím nižších poplatk ů pro destinace, u nichž má letecká spole čnost 
nejvyšší podíl p řepravy. 
K vyrovnání tohoto rozlišování v poplatcích za ochranu u jednotlivých destinací je často 
nezbytné vzájemné subvencování mezi t ěmito kategoriemi. Jsou-li státní p říspěvky nízké, 
nebo pokud stát neposkytuje žádné p říspěvky, vzájemné subvencování znamená, že n ěkteré 
letecké spole čnosti budou platit vyšší popl atky k vyrovnání ztrát vytvo řených jinými 
leteckými spole čnostmi. Toto ú čtování nadm ěrných poplatk ů znamená, že poplatky za 
ochranu jsou pro tyto letecké spole čnosti nepřiměřené a diskrimina ční. Komise rovn ěž zjistila, 
že diskrimina ční a nepřiměřené poplatky za ochranu mohou mít dopad na státní podporu3. 
Oddíl 3: Cíle 
                                                 
3 Státní podpora – N ěmecko – státní podpora C 29/08 (ex NN 54/07) – N ěmecko – Flughafen Frankfurt 
Hahn a Ryanair – Výzva k podání p řipomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, (Ú ř. věst. C 12, 
17.1.2009). 
CS 5   CS Jelikož je ochrana letectví p řed protiprávními činy hlavní odpov ědnosti státu, nem ěla by tato 
opatření rozlišovat mezi ob čany. Způsoby financování t ěchto opatření a stanovení poplatk ů za 
ochranu by nem ělo být ovlivn ěno ani obchodními vztahy mezi letišti a leteckými 
společnostmi. Hlavním cílem je za prvé zajist it, aby poplatky za ochranu nerozlišovaly 
nepatřičně mezi leteckými spole čnostmi, cestujícími v letecké doprav ě a odesílateli zboží 
v EU. Poplatky za ochranu by za druhé nem ěly vytvářet zisk nebo být používány k 
vzájemnému subvencování leteckých spole čností. Příjmy z poplatk ů za ochranu by proto 
měly být použity pouze k uhrazení náklad ů, které vznikly v souvislos ti se službami týkajícími 
se ochrany letectví p řed protiprávními činy. Pro ú čely tohoto posouzení dopad ů se za 
nepřiměřené považují poplatky za ochranu, které zajiš ťují vyšší částky, než jsou náklady na 
ochranu. 
Oddíl 4: Možnosti politiky 
Toto posouzení dopad ů hodnotí čtyři různé varianty. 
Varianta č. 1 analyzuje stávající tendence a zkoumá d ůsledky nep řijetí opatření na úrovni 
EU. 
Varianta č. 2 zkoumá, zda samoregulace ze strany odv ětví může zajistit zájem spot řebitelů 
a prosadit ú činnější služby na ochranu letectví p řed protiprávními činy. Tato samoregulace by 
mohla být založena na ur čitých mezinárodních zásadách, kt eré již schválila ICAO. K t ěmto 
zásadám pat ří: 
– zákaz diskriminace, 
– konzultace s leteckými spole čnostmi, 
– transparentnost náklad ů na ochranu a 
– příjmy z poplatk ů za ochranu pokrývající pouze náklady na ochranu. 
Cílem konzultací je podnítit di alog mezi leteckými spole čnostmi a letišti, aby hledaly 
účinnější způsoby dodržování požadavk ů na ochranu letectví p řed protiprávními činy. 
Varianta č. 3 je podobná variant ě č. 2, avšak prost řednictvím sm ěrnice EU stanoví výše 
uvedené zásady jako právn ě závazné. Varianta č. 3 dále z řizuje ve všech členských státech 
nezávislý dozor čí orgán, jemuž mohou letecké spole čnosti podat odvolání proti rozhodnutím 
o poplatcích za ochranu. 
Varianta č. 4 navrhuje, aby členské státy pln ě financovaly ochranu letiš ť před protiprávními 
činy prostřednictvím zm ěny rámcového na řízení o ochran ě letectví p řed protiprávními činy4. 
Cílem je odstranit veškeré poplatky za ochranu, a tudíž diskrimina ční aspekty. 
Oddíl 5: Analýza dopad ů 
Varianta č. 1. Nebude-li p řijato žádné opat ření EU, budou poplatky za ochranu s v ětší 
pravděpodobností rozlišovat mezi leteckými spole čnostmi a cestujícími, jelikož sm ěrnice 
                                                 
4 Na řízení Evropského parlamentu (ES) č. 300/2008 ze dne 11. b řezna 2008 o spole čných pravidlech 
v oblasti ochrany civilního letectví p řed protiprávními činy a o zrušení na řízení (ES) č. 2320/2002, 
(Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 72). 
CS 6   CS o letištních poplatcích re guluje jiné poplatky. Rizika uve dená v oddíle 2 se podle o čekávání 
zvýší. 
Varianta č. 2. Tato varianta vychází ze zásad, které byly zve řejněny již v roce 1981, dosud 
však nejsou vždy dodržovány. Není proto pravd ěpodobné, že nyní bude samoregulace ze 
strany odv ětví fungovat. Ú činky varianty č. 2 jsou proto podobné ú činkům varianty č. 1. 
Tato varianta nezvyšuje zát ěž pro podniky ani pro členské státy. Odv ětví nemusí 
vypracovávat pokyny, jelikož doporu čení ICAO již poskytují dostate čnou úrove ň 
podrobnosti. 
Varianta č. 3. Tato varianta zvyšuje ú činnost požadavku na konzu ltace a transparentnost 
a očekává se, že sníží celkové nákl ady na ochranu letectví p řed protiprávními činy o 10 %. 
Transparentnost leteckým spole čnostem umožní p řezkoumat nákladové složky, jež slouží jako 
základ pro stanovení výše poplatk ů za ochranu, a ov ěřit, zda poplatky za ochranu rozlišují 
mezi uživateli. Letecké spole čnosti pak mohou posoudit,  jak jsou využity p říjmy z letištních 
poplatků. Projednáním opat ření týkajících se ochrany letectví p řed protiprávními činy 
a projednáním souvisejících náklad ů je možno nalézt lepší a hospodárn ější řešení. 
Transparentnost leteckým spole čnostem rovn ěž umožní zjistit, zda jsou do nákladové 
základny pro poplatky za ochranu za hrnuty jiné náklady než nákl ady na ochranu letectví p řed 
protiprávními činy. Diskuse taktéž umožní vzít v úvahu dopravní prognózy leteckých 
společností, jelikož řízení opat ření týkajících se ochrany letectví p řed protiprávními činy 
závisí do velké míry na po čtu cestujících a na destinacích. 
Zavedení povinné transparentnosti náklad ů na ochranu letectví p řed protiprávními činy podle 
očekávání sníží poplatky za ochranu v pr ůměru o více než 10 %. Toto snížení by bylo 
přeneseno na cestující prost řednictvím konkuren čního tlaku na trhu a projevilo by se ve 
snížení kone čné ceny letecké p řepravy pro cestující  v letecké doprav ě. Jelikož náklady na 
ochranu p ředstavují 1 % ceny letecké p řepravy, o čekává se, že se cena letecké p řepravy sníží 
o 10 % z 1 %, což vede k celkovému snížení ve výši 0,1 %. Toto snížení pr ůměrné ceny 
letecké přepravy by zvýšilo poptávku po letecké doprav ě a z odhad ů kvantitativní analýzy 
vyplývá, že se tento nár ůst poptávky bude týkat zejména kratších vzdáleností (500–1000 km) 
a neobchodních cest. Regionální a menší letišt ě, která obsluhují krat ší trasy, budou mít 
z tohoto zvýšení poptávky pravd ěpodobně více prosp ěchu než v ětší letiště. Stejně tak budou 
mít v průměru větší prospěch letecké spole čnosti provozující dopravu z t ěchto letišť, zejména 
nízkonákladové a region ální letecké spole čnosti, než ostatní letecké spole čnosti. Očekává se, 
že rozložení ú činků mezi 27 členskými státy EU bude pom ěrně rovnoměrné. Nízkonákladové 
a regionální letecké spole čnosti mohou mít vyšší prosp ěch než větší letecké spole čnosti. 
Administrativní zát ěž pro členské státy je vyšší kv ůli zřízení vnitrostátního dozor čího orgánu. 
Směrnice o letištních poplatcích však již členským stát ům ukládá povinnost z řídit takovéto 
orgány. O čekává se, že dodate čný úkol spo čívající v posuzování st ížností týkajících se 
poplatků za ochranu nebude významný a v žádném p řípadě nebude znamenat vyšší náklady 
než náklady na jednoho pracovníka  na plný úvazek v každém členském stát ě. 
Na letištích, na n ěž se nevztahuje sm ěrnice o letištních poplat cích, bude nutno zavést 
konzultace. Náklady na jednu sch ůzku ročně mezi letišti, leteckými spole čnostmi 
a poskytovateli služeb týkajícíc h se ochrany letectví p řed protiprávními činy jsou však velmi 
nízké a nelze je stanovit. Pokud by byla z této varianty vy ňata menší letišt ě, cestující 
využívající tato letišt ě by neměli prospěch z očekávaného snížení náklad ů, zejména s ohledem 
CS 7   CS na skutečnost, že toto snížení bude podle o čekávání úm ěrně vyšší na menších a regionálních 
letištích než na v ětších letištích. Stejn ě tak by z tohoto nem ěly prospěch nízkonákladové 
a regionální letecké spole čnosti provozující dopravu z menších letiš ť. 
Varianta č. 4 účinně řeší diskrimina ční a nep řiměřené poplatky za ochranu. Povinnost 
členských stát ů hradit veškeré náklady na ochranu letectví p řed protiprávními činy ruší 
veškeré poplatky za ochranu. Tato varianta však brání ú činnější ochran ě letectví p řed 
protiprávními činy, jelikož poskytovatelé služeb t ýkajících se ochrany letectví p řed 
protiprávními činy nemají žádné pobídky, aby ud ržovali náklady pod kontrolou. 
Náklady členských stát ů by vzrostly o stejnou částku, kolik činí příjmy z poplatk ů za ochranu: 
to znamená p řibližně o 1,6 miliardy EUR ro čně. Členské státy by musely financovat tento 
nárůst z jiných zdroj ů příjmů. Administrativní zát ěž členských stát ů by se s ohledem na 
správu plateb za náklady na ochranu zvýš ila. Toto zvýšení administrativní zát ěže by však bylo 
podle předpokladů zanedbatelné. 
Snížení poplatk ů za ochranu snižuje pr ůměrnou cenu letecké p řepravy, což podn ěcuje 
poptávku po letecké p řepravě. Tento účinek je vy číslen a uveden v tabulce níže. Stejn ě jako 
v případě varianty č. 3 budou mít z tohoto zvýšení poptávky s v ětší pravd ěpodobností 
prospěch nízkonákladové a regi onální letecké spole čnosti, které obsluhují regionální a menší 
letiště, než větší letecké spole čnosti a letišt ě. 
Neočekává se proto, že varianta č. 4 bude mít dopad na hospodá řskou sout ěž mezi letišti či 
mezi leteckými spole čnostmi. 
Oddíl 6: Srovnání variant 
Varianty č. 1 a 2 nedosáhnou cíl ů, zatímco varianty č. 3 a 4 ú činně odstraňují obavy 
z diskrimina čních a nep řiměřených poplatk ů za ochranu. Varianta č. 4 však brání ú činnějším 
službám na ochranu letectví p řed protiprávními činy, jelikož poskytovatelé služeb ochrany 
nemají žádné pobídky ke kontrole náklad ů. 
Vyšší administrativní zát ěž v případě varianty č. 3 je zanedbatelná, je likož lze využít stejný 
orgán, který je již z řízen podle sm ěrnice o letištních poplatcích. 
Varianta č. 3 proto nabízí nejú činnější celkové řešení.  
Volba formy sm ěrnice místo na řízení by p řinesla výhodu v tom, že by členské státy mohly 
provést takovéto zásady do svýc h vnitrostátních právních p ředpisů v souladu s aspekty 
různých právních a správních systém ů, administrativní zát ěž by proto byla omezena na 
minimum. 
V tabulce jsou shrnuty kvantitativní dopady jednotlivých zkoumaných variant za rok. 
CS 8   CS  
Varianty 1 
Žádné 
opatření EU 2 
Samoregulace 3 
Povinná 
transparentnost, 
účelovost 
nákladů 
a možnost podat 
odvolání 4 
Plné financování 
státem 
Dopad na přepravu 0 0 Zvýšení osobní 
dopravy 
o 0,6 milionu 
cestujících ro čně Zvýšení osobní 
dopravy 
o 6 milion ů 
cestujících ro čně 
Externí 
náklady 0 0 1 milion EUR 10 milion ů EUR 
Finanční dopad 
na členské státy 0 0 0 Vyšší náklady 
o 1,6 miliardy EUR
Administrativní zátěž členských 
států 0 0 Zanedbatelný 
negativní dopad Negativní dopad 
Finanční dopad 
na odv ětví 
a cestující v letecké dopravě 0 0 Cestující 
v letecké doprav ě 
by podle 
očekávání ušet řili 
80 milion ů EUR 
a příjmy 
leteckých 
společností by se 
zvýšily 
o 60 milion ů EURNižší náklady 
o 1,6 miliardy EUR
Vyšší zát ěž pro 
odvětví 0 Zanedbatelný 
negativní 
dopad na letišt ě 
s ročním 
objemem 
dopravy nižším 
než pět milionů 
cestujících Zanedbatelný 
negativní dopad 
na letiště s ročním 
objemem dopravy 
nižším než p ět 
milionů 
cestujících 0 
 
Oddíl 7: Monitorování a hodnocení 
CS 9   CS Komise bude i nadále sledovat vývoj v odv ětví ochrany letectví p řed protiprávními činy 
a pravideln ě hodnotit dopad navrhovaných právních p ředpisů. Komise bude zejména sledovat 
vývoj na trhu v souvislosti s t ěmito záležitostmi: 
• dopad na spot řebitele a odv ětví letectví; 
• úroveň transparentnosti náklad ů na ochranu letectví p řed protiprávními činy; 
• celkové náklady na ochranu letectví p řed protiprávními činy v Evrop ě. 
Hlavní ukazatele pokroku s ohledem na pln ění cílů stanovených pro tuto iniciativu politiky: 
1) po čet letišť, která zve řejňují své poplatky za ochranu; 
2) zda došlo ke snížení výše poplatk ů za ochranu v Evrop ě. 
Závěry posouzení dopad ů vycházejí ze stávající situace na trhu.