2009
ŘÍZENÍ FÁZE VÝVOJE 
A OVĚŘOVÁNÍ PROGRAMU GALILEO  EVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 7
CS
ISSN 1831-0788

ŘÍZENÍ FÁZE VÝVOJE 
A OVĚŘOVÁNÍ PROGRAMU GALILEO Zvláštní zpráva  č. 7  2009
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 2
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.:  +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46410
E-mail:  euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 7  2009
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2009ISBN 978-92-9207-312-1doi: 10.2865/40556
©  Evropská společenství, 2009
Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
Printed in Belgium
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 3
OBSAH
Body
 ZKRATKY
I–XII  SHRNUTÍ
1–2 ÚVOD
3–29  HISTORIE SYSTÉMU GALILEO
3–8 POČÁTKY (PŘED ROKEM 1999)
9–12 DEFINIČNÍ FÁZE (1999–2002)
13–26 FÁZE VÝVOJE A OVĚŘOVÁNÍ V RÁMCI SPG (2003–2006)
27–29 FÁZE VÝVOJE A OVĚŘOVÁNÍ PO LIKVIDACI SPG (OD ROKU 2006)
30–33  ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
34–74  PŘIPOMÍNKY
35–42 NEÚSPĚCH KONCESNÍCH JEDNÁNÍ
43–50 ZPOŽDĚNÍ A PŘEKROČENÍ ROZPOČTU U ČINNOSTÍ TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJE
51–57 LIMITOVANÁ UŽITEČNOST ČINNOSTÍ VTR
58–65 INTEGRACE EGNOS BYLA POUZE ČÁSTEČNĚ ÚSPĚŠNÁ
66–74 ŠPATNÉ ŘÍZENÍ A SPRÁVA ZE STRANY VEŘEJNÉHO SEKTORU
75–86  ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
 PŘÍLOHA I –  EVROPSKÁ KOSMICKÁ AGENTURA
 PŘÍLOHA II – FAKTA, OBRÁZKY A ILUSTRATIVNÍ PŘÍKLADY K SYSTÉMU EGNOS
 PŘÍLOHA III – MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE NA SYSTÉMU GALILEO
 PŘÍLOHA IV –  KRITÉRIA, KTERÁ ÚČETNÍ DVŮR POUŽIL PŘI POSUZOVÁNÍ, JAK VEŘEJNÝ SEKTOR POSTUPOVAL PŘI 
UDĚLOVÁNÍ KONCESE V RÁMCI PROJEKTU GALILEO, SPOLU SE SHRNUTÍM TOHOTO POSOUZENÍ
 PŘÍLOHA V – GLOSÁŘ TERMÍNŮ POUŽÍVANÝCH V TÉTO ZPRÁVĚ
 ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 4
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 5
ZKRATKY
6. RP  Šestý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický 
rozvoj a demonstrace přispívající ke vzniku Evropského výzkumného prostoru a inovacím (2002–2006)
ARTES  Pokročilý výzkum telekomunikačních systémů (z angl. Advanced Research in 
Telecommunication Systems )
BŽ Bezpečnost života
CNES  Národní středisko pro studium vesmíru (z fr. Centre National d’Etudes Spatiales )
DBFO  Navrhnout – vybudovat – financovat – provozovat (z angl. 
design–build–finance–operate )
EGNOS  Evropská služba pro pokrytí geostacionárních navigací (z angl. European 
Geostationery Navigation Overlay Service )
EOIG  Skupina pro provozovatele EGNOS a infrastrukturu systému EGNOS (z angl. 
EGNOS Operator and Infrastructure Group )
ES Evropská společenství
ESA  Evropská kosmická agentura (z angl. European Space Agency )
EUMETSAT  Evropská organizace pro využívání meteorologických družic (z angl. European 
Organisation for the Exploitation of Meteorological Satellites )
FOC  Plná operační schopnost (z angl. Full Operational Capacity )
GCC  Kontrolní středisko Galileo (z angl. Galileo Control  Centre )
GCS  Segment pozemní kontroly (z angl. Ground Control  Segment )
GIOVE  Prvek pro ověření na oběžné dráze (z angl. Galileo In-Orbit Validation Element )
GISS  Prozatímní podpůrná struktura programu Galileo (z angl. Galileo Interim Support 
Structure )
GMS  Segment pozemních úkolů (z angl. Ground Mission Segment )
GNSS  Globální navigační družicový systém (z angl. Global Navigation Satellite System )
GPS  Globální polohovací systém (z angl. Global Positioning System )
GSA  Úřad pro dohled nad evropským GNSS (z angl. GNSS Supervisory Authority )
GSTB  Zkušební zařízení systému Galileo (z angl. Galileo System Test Bed )
HDP  Hrubý domácí produkt
HP Hlavní podmínky
INTOSAI  Mezinárodní organizace nejvyšších kontrolních institucí (z angl. International 
Organisation of Supreme Audit Institutions )
IOV  Ověřování na oběžné dráze, (z angl. In-Orbit Validation )
KS Komerční služba
NRSCC  Čínské národní středisko pro dálkový průzkum (z angl. National Remote Sensing 
Centre of China )
PB-Nav  Programová rada pro družicovou navigaci (z angl. Programme Board on Satelitte 
Navigation )
PFI Soukromá finanční iniciativa (z angl. Private Finance Initiative )
PPP  Partnerství veřejného a soukromého sektoru (z angl. Public-Private Partnership )
PwC  PricewaterhouseCoopers
PZS  Pátrací a záchranná služba
SESAR  Jednotné evropské nebe, výzkum v oblasti řízení letového provozu (z angl. 
Single European Sky ATM Research )
SPG  Společný podnik Galileo
STI Společná technologická iniciativa
TEN-T  Transevropská dopravní síť (z angl. Trans-European Transport Network )
VŘS  Veřejně regulovaná služba
VS Volná služba
VTR  Výzkum a technologický rozvoj
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 6
SHRNUTÍ
I.
Program EGNOS a program Galileo byly ini-
ciovány v polovině devadesátých let s cílem 
vytvořit evropský globální navigační druži-
cový systém (GNSS). EGNOS je regionální  
družicový zesilovací systém pro Evropu,  
který zdokonaluje signály přicházející ze stá-vajících družicových navigačních systémů,  
např. GPS. Galileo se v současné době buduje 
jako evropský globální navigační družicový 
systém. 
II.
Za účelem řízení fáze vývoje a ověřování  
programu Galileo zřídily Evropská komise  a Evropská kosmická agentura (ESA) úče-lovou strukturu, společný podnik Galileo  
(SPG), která fungovala od září 2003 do konce 
roku 2006. V roce 2007 došlo k převodu čin-ností SPG na Úřad pro dohled nad evropským 
GNSS, který je agenturou Společenství.
III.
Program Galileo byl v mnoha ohledech prv-ním programem svého druhu. Šlo o první  
případ úzké spolupráce mezi ESA a Komisí  na velkém kosmickém programu, první prů-
myslový program řízený na úrovni Evropské 
unie a první případ, kdy se Komise podílela 
na partnerství veřejného a soukromého sek-
toru (PPP).IV.
Začátkem roku 2007 uvázla jednání o kon-cesní dohodě se soukromým sektorem na  
mrtvém bodě a na podzim 2007 Parlament  
a Rada rozhodly o přesměrování programu. 
Technologický rozvoj se vrátil o pět let  
nazpět. Ke konci roku 2008 nebyly vypuštěny žádné provozní družice a odhady nákladů na 
fázi vývoje a ověřování se téměř zdvojnáso-
bily: z 1,1 miliardy EUR na 2,1 miliardy EUR. 
Při auditu fáze vývoje a ověřování programu Galileo Účetní dvůr zkoumal: 
které faktory byly příčinou neúspěchu  i) 
koncesních jednání;
které faktory zapříčinily vykázaná zpož- ii) 
dění a překročení nákladů na technolo-
gický rozvoj;
nakolik měl program Galileo prospěch  iii) 
z výdajů na činnosti výzkumu a vývoje;
jak dobře SPG integroval EGNOS do pro- iv) 
gramu Galileo;
zda byl projekt Galileo vhodným způso- v) 
bem řízen.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 7
V.
Účetní dvůr dospěl k názoru, že řízení  
fáze vývoje a ověřování bylo neadekvátní.  
Program Galileo měl potíže na různých  
úrovních: 
SPG nebyl silným programovým manaže- i) 
rem a tato role nebyla přiřčena ani žád-nému jinému subjektu. Nesplnil většinu svých cílů, většinou však z důvodů, které byly mimo jeho kontrolu.
Programu chyběl silný strategický spon- ii) 
zor a dohlížitel: Komise program proak-
tivně nesměrovala a ponechala jej bez  faktického vedení. 
Členské státy měly rozdílná očekávání  iii) 
a zasahovaly ve prospěch národních  průmyslových odvětví, což vedlo ke  
zdržením v rozhodování. Dosažené kom-
promisy vedly k problémům s realizací, 
zpožděním a nakonec i k překročení  
nákladů. 
VI.
Příprava a koncepce PPP byly neadekvátní. 
SPG proto musel jednat o PPP, které bylo  
nerealistické. 
VII.
Dohled SPG nad činnostmi technologického 
rozvoje závažným způsobem komplikovaly  
problémy související se správou a řízením, 
neúplný rozpočet, zpoždění a průmyslová  
organizace fáze vývoje a ověřování.SHRNUTÍ
VIII.
Omezená užitečnost výsledků programu Gali-leo, pokud jde o VTR, se přičítá diskontinu-
itě, nevhodnosti 6. RP k financování činností 
rozvoje trhu, absenci komplexní koncepce  
rozvoje trhu a zpožděním.
IX.
Integrace EGNOS do programu Galileo byla 
úspěšná pouze zčásti, protože mandát SPG 
nebyl jasný, rozhodnutí zahrnout EGNOS  do koncesních jednání zdrželo splnění pro-gramu EGNOS, institucionální rámec EGNOS 
byl nejasný a SPG věnoval rozvoji trhu pro EGNOS jen malé úsilí. 
X.
Řízení a správa programu byly neadekvátní. Rozdělení rolí mezi jednotlivé zaintereso-vané strany ve fázi vývoje a ověřování pro-
gramu (členské státy EU a ESA, Komise, SPG 
a ESA) nebylo jasně definováno. Komise  
nebyla schopna vývoj a řízení programu  
Galileo vhodným způsobem vést.
XI.
Pokud má přesměrování programů EGNOS  
a Galileo z poloviny roku 2007 uspět, musí 
Komise podstatně posílit jejich řízení. Tato 
zpráva uvádí řadu doporučení, jež si kla-
dou za cíl Komisi při plnění tohoto úkolu  podpořit.
XII.
Pokud by se EU rozhodla podílet na jiných  velkých infrastrukturních programech, bude 
si Komise muset zajistit přístup k vhodným 
nástrojům pro jejich řízení. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 8
ÚVOD
 1.  Tato auditní zpráva pojednává o angažovanosti Evropské unie v oblasti 
družicové navigace v období 2003–2006. 
 2.  Strategie Evropské unie pro družicovou navigaci sestává ze dvou pro-
gramů: EGNOS1 a Galileo. 
EGNOS je regionální systém pro Evropu, který monitoruje a opra- a) 
vuje signály vysílané stávajícími družicovými navigačními sys-
témy2, a to tak, že zlepšuje jejich přesnost a posuzuje jejich  
spolehlivost. 
Galileo se v současné době buduje jako globální navigační dru- b) 
žicový systém pro Evropu (GNSS). Jde o evropský protějšek ame-
rického GPS a společnou iniciativu Evropské komise a Evropské kosmické agentury (ESA) (viz příloha  I). 1 Evropská služba pro pokrytí 
geostacionárních navigací.
2  GPS (Globální polohovací 
systém) – globální navigační 
družicový systém vyvinutý 
a provozovaný ministerstvem 
obrany Spojených států 
amerických, GLONASS – globální navigační družicový systém 
vyvinutý bývalým Sovětským 
svazem a nyní provozovaný silami 
Ruské federace pro oblast vesmíru.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 9
POČÁTKY (PŘED ROKEM 1999)
 3.  Historie systému Galileo se odvíjí od roku 1994, kdy Evropská komise 
navrhla, aby se Evropa angažovala v oblasti družicové navigace3. Na 
základě tohoto návrhu vyzvala v prosinci 1994 Rada Evropské unie  
Komisi, aby započala s příslušnými činnostmi4.
 4.  Původní strategie Komise pro vývoj GNSS měla dvě fáze. V první fázi 
(GNSS-1) měl být vyvinut doplněk ke stávajícím systémům GPS a GLO-NASS. Tato fáze, nazvaná EGNOS, sestává ze tří odpovídačů na geo-stacionárních družicích a sítě pozemních stanic, které pokrývají celou Evropu a používají se ke zlepšení přesnosti systémů GPS a GLONASS (viz poznámka pod čarou číslo 2) a k posouzení spolehlivosti jejich signálů.
 5.  S realizací systému EGNOS se začalo v roce 1994; prováděl se nejprve 
jako program ESA a byl financován z několika zdrojů (členské státy 
ESA, Evropská komise, Eurocontrol a řada vnitrostátních provozova-telů z oblasti civilní letecké dopravy a další organizace
5). Původně se 
s ním počítalo jako s ukázkovým produktem, postupem času však bylo 
rozhodnuto transformovat jej do podoby předoperačního a posléze 
operačního programu (viz také příloha  II).
 6.  Ve druhé fázi (GNSS-2) měl být zaveden globální družicový navigační 
systém, známý pod jménem Galileo. V konečné podobě se systém bude 
skládat ze 30 družic v pevně stanovené výšce přibližně 23 000 km a sítě pozemních stanic a bude nabízet pět úrovní služeb (viz rámeček 1 ).HISTORIE SYSTÉMU GALILEO
3 KOM(94) 248 – Družicové 
navigační služby: evropská 
koncepce.
4 Usnesení Rady Evropské unie ze 
dne 19. prosince 1994 o evropském příspěvku k rozvoji globálního 
družicového navigačního systému 
(GNSS).
5 Sdružené ve skupině 
pro provozovatele EGNOS 
a infrastrukturu systému EGNOS (EOIG).
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 10
 7.  K vytvoření systému Galileo vedly tři důvody: 
politické (Galileo je důkazem schopnosti vybudovat nezávislý  a) 
evropský GNSS); 
hospodářské (Mělo se za to, že Galileo bude z komerčního hlediska b) 
životaschopný. Projekt byl odůvodněn prognózami podstatných 
hospodářských a sociálních přínosů);
technologické (Galileo se měl stát nejdůmyslnějším existujícím  c) 
družicovým systémem).
 8.  Na začátku byl program Galileo rozdělen do čtyř fází (viz tabulka 1 ): 
technická definice; a) 
vývoj a ověřování; b) 
zavádění; c) 
komerční provoz. d) 
PĚT SLUŽEB SYSTÉMU GALILEO
Za volnou službu  (VS) nebudou uživatelé platit poplatky. V jejím rámci se budou poskytovat informace 
o poloze a času. Galileo tak bude konkurovat ostatním systémům GNSS. 
Služba bezpečnost života  (BŽ) bude poskytovat posílenou výkonnost (zahrne i funkci integrity služby, tj. 
včasného varování před snížením přesnosti) a bude certifikována. Bude poskytována se zárukou služby 
strategicky významné části odvětví dopravy, např. letecké a námořní dopravě. 
V rámci komerční služby  (KS) se bude poskytovat přístup ke dvěma dalším (zakódovaným) signálům, 
které umožní vyšší objem toku dat a zlepšení přesnosti pro uživatele. 
Veřejná řízená služba  (VŘS) bude poskytovat informace o poloze a času specifickým uživatelům, kteří 
vyžadují vysokou míru kontinuity služeb (např. záchranné služby, bezpečnostní složky a armáda), a bude mít řízený přístup.
Galileo bude rovněž prostřednictvím své 
pátrací a záchranné služby  (PZS) přispívat k fungování Meziná-
rodního družicového pátracího a záchranného systému (Cospas-Sarsat). Družice systému Galileo budou schopny zachytit signály z tísňových majáků z lodí, letadel nebo od jednotlivých osob a poslat je zpět do národních záchranných středisek, kterým tak umožní identifikovat místo nehody. RÁMEČEK 1
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 11
PŘEDPOKLÁDANÉ FÁZE PROGRAMU GALILEO V LISTOPADU 2000TABULKA 1
Fáze a hlavní cílePůvodní 
načasováníStruktura správy a řízení*
Defi  niční fáze
Technické činnosti
Technické studie• 
Technologická předvývojová příprava• 
Jiné činnosti
Příprava správních a řídících struktur pro • 
další fázi
Právní studie a studie proveditelnosti • 
k rozvoji obchodní činnostiMezinárodní dohody
• 1999–2000 Evropská komise a ESA samostatně 
plus koordinace prostřednictvím rady pro řízení programu (PMB), kancelář programu Galileo (GPO) a prozatímní podpůrná struktura programu Galileo (GISS)
Fáze vývoje a ověřování
Technické činnosti
Podrobné vymezení vesmírných, • 
pozemních a uživatelských segmentů
Vývoj a konstrukce prototypů družic • 
a v minimálním rozsahu i pozemního segmentu Ověření systému na oběžné dráze
• 
Jiné činnosti
Granty na výzkum (6. RP)• 
Plán rozvoje obchodní činnosti• 
Jednání o koncesích• 
Integrace EGNOS • 
Mezinárodní dohody• 2001–2005 Evropská komise a ESA 
prostřednictvím společného podniku Galileo (SPG)
Zaváděcí fáze
Technické činnosti
Montáž družic a jejich vypuštění• 
Instalace kompletního pozemního • 
segmentu
Jiné činnosti
Rozvoj obchodní činnosti• 2006–2007 Úřad pro dohled nad evropským 
GNSS (GSA) + držitel koncese
Fáze komerčního provozu
Technické činnosti
Obnova družic• 
Provoz středisek• 
Údržba• Jiné činnosti
Komerční činnosti• 2008+ Úřad pro dohled nad evropským 
GNSS (GSA) + držitel koncese
* Tabulka nezahrnuje úpravy řídicí struktury programu Galileo navržené v nedávných (2007) sděleních 
Komise a usneseních Rady.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 12
DEFINIČNÍ FÁZE (1999–2002)
 9.  Program Galileo byl zahájen v roce 1999, když Rada dala signál k zahájení 
definiční fáze6. Jak Komise, tak ESA prováděly v průběhu této fáze  
technické studie, předvývojovou přípravu a studie proveditelnosti. 
Financovaní z rozpočtu Evropského společenství probíhalo především 
prostřednictvím čtvrtého a pátého rámcového programu pro výzkum 
a rozvoj7. Finanční prostředky ESA se přidělovaly prostřednictvím  
jejího programu GalileoSat.
 10.  V listopadu 20008 předložila Komise Evropskému parlamentu a Radě 
výsledky definiční fáze, které zahrnovaly konkrétní návrhy definice 
systému, jeho hospodářských a finančních aspektů a řídicí struktury. Byl stanoven tento časový plán dalších fází programu Galileo (viz také 
tabulka 1 ): 
fáze vývoje a ověřování měla proběhnout v letech 2001–2005; a) 
zaváděcí fáze v letech 2006–2007; b) 
fáze komerčního provozu měla být zahájena v roce 2008. c) 
  Sdělení uvádí, že zahájení provozu EGNOS se plánuje na rok 2003.
 11.  Komise v témže sdělení uvedla, že z analýzy nákladů a přínosů vyplývá, 
že Galileo je z hlediska nákladů účelný a natolik atraktivní, že od roku 
2007 bude možné další veřejné výdaje v podobě dotací odbourat.  
Systém Galileo měl stát celkem 3,3 miliardy EUR (podrobný rozpis  viz tabulka 2 ) a Komise se domnívala, že partnerství soukromého  
a veřejného sektoru bude podstatným faktorem úspěchu programu. 
Sdělení Komise rovněž zdůraznilo naléhavou potřebu přijmout poli-
tické rozhodnutí o pokračování programu na zasedání Evropské Rady 
v Nice v prosinci 2000. 6 Nařízení Rady ze dne 
19. července 1999 o angažovanosti 
Evropy v nové generaci 
družicových navigačních služeb – 
Vymezení programu Galileo. 
7 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady č. 1110/94/ES ze dne 26. dubna 1994 
o sedmém rámcovém programu 
Evropského společenství pro 
výzkum, technologický rozvoj 
a demonstrace (1994–1998) (Úř. věst. L 126, 18.5.1994, 
s. 1); rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady č. 182/1999/
ES ze dne 22. prosince 1998 
o pátém rámcovém programu 
Evropského společenství pro 
výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (1998–2002) 
(Úř. věst. L 26, 1.2.1999, s. 1).
8 KOM(2000) 750 ze dne 
22. listopadu 2000 – Sdělení Komise Evropskému parlamentu 
a Radě – O programu Galileo.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 13
 12.  Na žádost Rady Evropské unie uvedené v jejím usnesení ze dne 5. dubna 
2001 nechala Komise pro program Galileo vypracovat několik studií 
k plánu obchodní činnosti. Tyto studie doporučovaly „koncesní“ model partnerství soukromého a veřejného prostoru
9. Rada volbu koncesního 
principu jako způsobu financování zaváděcí a provozní fáze programu 
Galileo potvrdila a v březnu 2002 se dohodla, že bude pracovat na 
tom, aby zajistila, že u zaváděcí fáze bude podíl nákladů financova-
ných z rozpočtu Společenství maximálně třetinový a podíl nákladů 
financovaných soukromým sektorem přinejmenším dvoutřetinový. 
FÁZE VÝVOJE A OVĚŘOVÁNÍ V RÁMCI SPG (2003–2006)
ÚČEL
 13.  Z technického hlediska spočívala fáze vývoje a ověřování v technologic-
kém rozvoji  části systému – počáteční základní družicové konstelace 
sestávající ze dvou experimentálních a čtyř provozních družic, souvi-
sejícího pozemního segmentu a testovacích uživatelských segmentů. 
Tento rozvoj pak měl umožnit systém ověřit provedením testů na  oběžné dráze i na zemi (označovaných jako ověřování na oběžné dráze 
– IOV). ESA odpovídala za provádění těchto činností technologického 
rozvoje prostřednictvím svého programu GalileoSat.
 14.  Souběžně s technologickým rozvojem se Komise ve fázi vývoje a ověřování 
zaměřila i na další činnosti, jež si kladly za cíl překlenout rozdíl mezi 
systémem a jeho budoucími uživateli, a připravit se tak prostřednic-
tvím mobilizace finančních prostředků a rozvoje obchodní činnosti na následné fáze programu. Mělo se za to, že včasný vývoj uživatelských segmentů je pro následné využívání systému Galileo klíčový, pokud mají být generovány přímé výnosy. Komise se tedy soustředila na  zapojení soukromého sektoru prostřednictvím PPP. Dále se za úče-lem podpory technologického rozvoje a rozvoje trhu kladl důraz na 
financování činností v oblasti VTR ze šestého rámcového programu 
pro výzkum (6. RP)
10 a na využití EGNOS jako předchůdce systému  
Galileo, který na něj trh připraví. EGNOS bude poskytovat regionální služby podobné třem z pěti budoucích služeb systému Galileo – VS, BŽ a PZS (viz rámeček 1 ).9 Typ PPP fungující na principu 
„navrhnout-vybudovat-
financovat-provozovat” (DBFO), 
kdy se partnerovi ze soukromého sektoru vracejí náklady formou 
uživatelských poplatků nebo 
plateb za dostupnost.
10 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu a Rady č. 1513/2002/
ES ze dne 27. června 2002 
o šestém rámcovém programu 
Evropského společenství pro 
výzkum, technologický rozvoj 
a demonstrace přispívající ke 
vzniku Evropského výzkumného prostoru a inovacím (2002–2006) 
(Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1).
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 14
SPOLEČNÝ PODNIK GALILEO – NÁSTROJ PRO ŘÍZENÍ FÁZE 
VÝVOJE A OVĚŘOVÁNÍ 
 15.  Fáze vývoje a ověřování měla být řízena Společným podnikem Galileo, 
účelovou strukturou zřízenou Komisí a ESA po schválení ze strany  
Rady Evropské unie a rady ESA. Rozhodnutí Rady EU přistoupit k vývoji 
a ověřování padlo až v březnu 200211, tj. o 15 měsíců později, než se 
čekalo. Příčinou zdržení byla zdlouhavá jednání mezi členskými státy EU o využití systému k vojenským účelům a o účasti a finančním podílu 
soukromého sektoru na programu. Oficiální schválení fáze vývoje  a ověřování radou ESA se dále zpožďovalo a došlo k němu až v květnu 2003. Důvodem zpoždění byly vleklé diskuse mezi členskými státy ESA 
o jejich průmyslové účasti v programu. SPG byl ustaven nařízením ES 
v květnu 2002
12, 13 a jeho zakládací akt byl podepsán v červnu 2003; 
provoz byl zahájen v září 2003.
 16.  Hlavním důvodem pro zřízení společného podniku Galileo byla potřeba 
koordinační platformy mezi ESA a Komisí. Existovala i řada dalších  
důvodů14, např. potřeba řídit program prostřednictvím jednoho  
subjektu a přilákat finanční prostředky na vývoj a ověřování ze  soukromých zdrojů. Avšak ačkoliv soukromý sektor dal podpisem  
memoranda o porozumění najevo svou připravenost přispět na fázi 
vývoje a ověřování částkou až 200 milionů EUR
15, tento záměr se nikdy 
neuskutečnil. 
 17.  SPG měl podle svých stanov: 
dohlížet na veškerými činnostmi programu Galileo plánovými pro a) 
fázi vývoje a ověřování; 
provádět nutné úpravy ve světle vývoje, k němuž dojde během  b) 
fáze vývoje a ověřování; 
připravovat se na zaváděcí a provozní fázi. c) 11 Některé činnosti byly předběžně 
schváleny v dubnu 2001.
12 Nařízení Rady (ES) č. 876/2002 
ze dne 21. května 2002 o zřízení 
společného podniku Galileo (Úř. 
věst. L 138, 28.5.2002, s. 1).
13 Článek 171 Smlouvy o ES: 
„Společenství může zakládat 
společné podniky nebo jiné 
struktury potřebné k účinnému uskutečnění výzkumných 
programů, programů 
technologického rozvoje 
a demonstrace prováděných 
Společenstvím.“
14 Nařízení (ES) č. 876/2002, 
závěry Evropské rady z března 
2001, KOM(2001) 336 ze dne 
20. června 2001 – Návrh nařízení 
Rady na zřízení společného 
podniku Galileo. 
15 Bod odůvodnění 13 nařízení 
Rady (ES) č. 876/2002. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 15
 18.  K hlavním úkolům SPG, jak je stanoví jeho stanovy, patřilo:
řízení zadávacího řízení, které povede k uzavření koncesní  a) 
dohody;
dohled nad činnostmi technologického rozvoje prováděnými  b) 
ESA;
zahájení a řízení výzkumných činností; c) 
integrace EGNOS do systému Galileo. d) 
 19.  Zpočátku měl SPG pouze dva zakládající členy: ESA a Komisi. Čínské 
národní středisko pro dálkový průzkum (NRSCC) vstoupilo do SPG  v říjnu 2004, v září 2005 je pak následovala izraelská společnost  
MATIMOP (viz také příloha  III). Strukturu správy a řízení SPG uvádí 
obrázek 2 .
FINANCOVÁNÍ
 20.  V průběhu fáze vývoje a ověřování byly prostředky EU (z TEN-T16 a 6. RP) 
směřovány přes SPG, zatímco ESA spolufinancovala Galileo prostřed-
nictvím svých programů GalileoSat a ARTES ( obrázek 1 ). V letech 1999 
až 2007 dosáhly finanční prostředky přidělené na program Galileo  
částky 1,94 miliardy EUR.
POKROK
 21.  V říjnu 2004 zaslala Komise Parlamentu a Radě sdělení o pokroku pro-
gramu17. Toto sdělení připravilo půdu pro prosincové zasedání Rady ve 
složení pro dopravu, na kterém bylo rozhodnuto přistoupit k zaváděcí 
fázi programu. Komise nepředložila aktualizovaný harmonogram. V té době již program technologického rozvoje nabral tříleté zpoždění. 16 Nařízení Rady (ES) č. 2236/95 
ze dne 18. září 1995, kterým 
se stanoví obecná pravidla 
pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti 
transevropských sítí (Úř. věst. 
L 228, 23.9.1995, s. 1); rozhodnutí 
Evropského parlamentu 
a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních 
směrech Společenství pro rozvoj 
transevropské dopravní sítě (Úř. 
věst. L 228, 9.9.1996, s. 1) ve znění 
rozhodnutí č. 1346/2001/ES 
(Úř. věst. L 185, 6.7.2001, s. 1).
17 KOM(2004) 636 v konečném 
znění – Sdělení Komise 
Evropskému Parlamentu a Radě 
– Přechod k fázím zavádění 
a provozování evropského 
programu družicové navigace.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 16
FÁZE VÝVOJE A OVĚŘOVÁNÍ PROGRAMU GALILEO – FINANČNÍ TOKY ( 1999–2007)*OBR. 1
 Členské státy ESA
902 milionůEvropská komise
946 milionůJiné
92 milionů
Společný podnik Galileo
892 milionů
Evropská kosmická agentura
1 716 milionů
Rozvoj infrastruktury
1 716 milionůVTR
110 milionůČinnosti
a operace SPG 
114 milionů   92 milionů             114 milionů
            110 milionů
   750 milionů
   196 milionů
   50 milionů
   852 milionů   668 milionů
   1 716 milionůNRSCC
MatimopBelgieTEN-T
6. RPTEN-T GalileoSat
ARTESGalileoSat
6. RP
* Příspěvky Číny a Izraele sestávaly z příspěvku do základního kapitálu SPG (5 milionů EUR v případě Číny 
a 4 miliony EUR v případě Izraele) a příspěvku na financování aktivit průmyslových odvětví v jejich 
vlastních zemích (prostřednictvím smluv s ESA). Druhý příspěvek nebyl plně využit. 
Zdroj: odhad EÚD.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 17
 22.  Sdělení uvádělo, že SPG úspěšně dokončil výběr budoucího držitele 
koncese. Fáze výběru držitele koncese však byla nedlouho předtím 
prodloužena do konce ledna 2005. SPG navíc v únoru 2005 nevybral ze dvou konsorcií, která se o koncesi ucházela, preferovaného ucha-
zeče
18. Uchazeči totiž navrhli, že se sdruží do jednoho konsorcia,  
s čímž SPG v červnu 2005 souhlasil, a podali společnou nabídku. 
 23.  Od července do prosince 2005 byly jak jednání o koncesi, tak činnosti 
technologického rozvoje blokovány kvůli intervenci některých člen-ských států. Neshody mezi členským státy se týkaly složení sloučeného konsorcia, které mělo podat nabídku na koncesní smlouvu, a umístění 
středisek činnosti systému, pozemní infrastrukturu a ústředí. V pro-
sinci 2005 bylo přes zprostředkovatele
19 dosaženo dohody. Jednání 
se sloučeným konsorciem fakticky začala až v lednu 2006. 
 24.  Dne 28. prosince 2005 byla úspěšně vypuštěna první experimentální dru-
žice nazvaná GIOVE-A, čímž byl zajištěn přístup k frekvencím, které 
systému Galileo přidělila Mezinárodní telekomunikační unie.
 25.  V červnu 200620 vydala Komise aktualizovaný časový plán programu Gali-
leo21. Fáze vývoje a ověřování by měla probíhat do začátku roku 2009 
a zavádění pak v letech 2009 a 2010 (tříletý posun oproti původnímu harmonogramu). V tomto sdělení se rovněž uvádělo, že rozpočet pro 
fázi vývoje a ověřování se zvýší na 1,5 miliardy EUR (400 milionů EUR 
nad původní rozpočet). Ke koncesním jednáním Komise prohlásila,  
že je zřejmé, že koncesní řešení nejlépe vyhovuje specifickým rysům 
programu a že do konce roku 2006 budou známy odhady nákladů,  příjmů a příspěvků veřejného sektoru. Dále měl být potvrzen finanční plán a měly být pevně stanoveny hlavní podmínky smlouvy. 
 26.  V listopadu 2006 parafovali vyjednavači SPG a sloučeného konsorcia 
hlavní podmínky (HP) v. 1 PPP Galileo. Šlo o první návrh smluvně  nezávazného prohlášení. Tímto dokumentem se SPG nejvíce přiblížil 
koncesní dohodě.18 Konsorcia Eurely a Inavsat. Třetí 
předvybrané konsorcium vedené 
společností Eutelsat odstoupilo 
z výběrového řízení v lednu 2004.
19 V říjnu 2005 jmenoval 
místopředseda Evropské komise 
zprostředkovatelem někdejšího 
člena Evropské komise – Tisková zpráva IP/05/1345.
20 KOM(2006) 272 ze dne 7. června 
2006 – Sdělení Komise Evropskému 
parlamentu a Radě – Situace 
programu Galileo.
21 Komise tento časový plán 
poprvé zveřejnila v „poznámce 
pro redaktory“ tiskové zprávy 
IP/05/1345 ze dne 25. října 2005.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 18
FÁZE VÝVOJE A OVĚŘOVÁNÍ PO LIKVIDACI SPG 
(OD ROKU 2006)
 27.  Na konci roku 2006 měl SPG za to, že úspěšně dokončil hlavní úkoly22. 
Společný podnik Galileo byl zlikvidován ke konci roku 200623 a jeho 
činnosti byly převedeny na Úřad pro dohled nad evropským GNSS  (GSA), který byl ustaven v červenci 2004, aby řídil veřejný zájem ve vztahu k evropským programům GNSS a byl pro tyto programy regu-
lačním orgánem během zaváděcí a provozní fáze programu Galileo
24. 
Tento přesun činností vedl ke změně úlohy GSA, s níž se v době jeho vzniku nepočítalo. 
 28.  Jednání o koncesi se sloučeným konsorciem se počátkem roku 2007 
zastavila. Evropská komise ve sdělení z května 200725 přiznala, že  
EGNOS a Galileo nabraly značné zpoždění (pět let oproti původnímu 
časovému plánu) a že došlo k překročení nákladů. V roce 2007 Rada 
Evropské unie26 rozhodla o přesměrování programu: systém by měl být 
nyní zaveden do roku 2013 a plně financován z rozpočtu Společen-
ství (viz tabulka  2). ESA měla zastávat roli pověřeného zástupce pro 
zadávání zakázek. Na tomto základě pak Evropský parlament a Rada 
přijaly nařízení o dalším provádění programů GNSS27. Dne 1. čer-
vence 2008 vydala Komise výzvu k vyjádření zájmu pro šest okruhů 
souvisejících s nákupem infrastruktury systému Galileo (systémová 
podpora, segment pozemních úkolů, segment pozemní kontroly, ves-
mírný segment (družice), služby související se zahájením a provozem). 
Po předběžném výběru vhodných kandidátů byly koncem roku 2008 předloženy předběžné návrhy. Očekává se, že soutěžní dialog bude 
uzavřen v průběhu roku 2009.22 Tisková zpráva SPG ze dne 
30. listopadu 2006 – Další krok 
v programu Galileo. Společný podnik 
Galileo předává vedení Úřadu pro 
dohled nad evropským GNSS.
23 Nařízení Rady (ES) č. 1942/2006 
ze dne 12. prosince 2006, kterým 
se mění nařízení (ES) č. 1321/2004 
o zřízení řídících struktur pro 
evropské družicové navigační 
programy (Úř. věst. L 367, 
22.12.2006, s. 18); nařízení Rady (ES) č. 1943/2006 ze dne 12. prosince 
2006, kterým se mění nařízení (ES) 
č. 876/2002 o zřízení společného 
podniku Galileo (Úř. věst. L 367, 
22.12.2006, s. 21).
24 Nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 
ze dne 12. července 2004 o zřízení 
řídících struktur pro evropské 
družicové navigační programy (Úř. 
věst. L 246, 20.7.2004, s. 1). 
25 Sdělení Komise Evropskému 
parlamentu a Radě – Galileo na 
křižovatce: provádění evropských 
programů GNSS, SEK(2007) 624 ze 
dne 16. května 2007.
26 Usnesení a závěry Rady z 6.–8. 
června, 1.–2. října a 29.–30. listopadu 
2007. 
27 Nařízení Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším 
provádění evropských programů 
družicové navigace (EGNOS 
a Galileo) (Úř. věst. L 196, 
24.7.2008, s. 1). 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 19
 29.  Komise neúspěch koncesních jednání dopodrobna analyzovala ve svém 
sdělení z května 2007, které mělo uvolnit cestu pro přesměrování  
programu. V tomto světle sdělení uvádí přehled některých důvodů tohoto selhání, který však není vyčerpávají. Pojednává o tom, že před-
poklady Komise ohledně načasování, rozpočtu a převodu tržního rizika 
a rizika návrhu byly možná optimistické. Zabývá se rovněž problémy souvisejícími s veřejnou správou, správou v soukromém sektoru a sku-tečností, že národní zájmy členských států převážily nad dlouhodo-
bými strategickými cíli programu. Nevěnuje se však otázkám, jako je 
příprava PPP (včetně času a odborné způsobilosti) a podávání zpráv, tj. faktorům, jimiž se podrobněji zabývá tato zpráva. 
ODHADY NÁKLADŮ PROGRAMU GALILEOTABULKA 2
Původní odhad nákladů 
v milionech eur 
(KOM(2000) 750)Aktualizovaný odhad 
nákladů v milionech 
eur (KOM(2007) 261 
a dokumenty ESA)
Defi niční fáze 80 80
Fáze vývoje 
a ověřování1 100 2 100
Zaváděcí fáze 2 150 3 400
Celkem3 330 
(z toho 1 800 bude 
fi nancovat veřejný sektor) *5 580
(celá částka bude 
fi nancována z veřejných 
zdrojů) **
* Roční provozní náklady, včetně výměny konstelace družic, byly odhadnuty na 
220 milionů EUR.
** Platby za dostupnost (pevně stanovená část) na provozní náklady, údržbu a úroky 
z pohledávek na doplnění do roku 2030 se odhadují na 5 300 milionů EUR.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 20
 30.  Účetní dvůr provedl audit řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 
tak, že prověřoval: 
které faktory byly příčinou neúspěchu koncesních jednání; a) 
které faktory zapříčinily vykázaná zpoždění a překročení nákladů b) 
na technologický rozvoj;
nakolik měl program Galileo prospěch z výdajů na činnosti  c) 
výzkumu a vývoje;
jak dobře SPG integroval EGNOS do programu Galileo; d) 
zda byl projekt Galileo vhodným způsobem řízen. e) 
 31.  Audit se týkal období, v jehož průběhu SPG řídil fázi vývoje a ověřování 
(září 2003–prosinec 2006), a zaměřil se hlavně na jeho mandát, pro-
ces, jakým byl SPG ustaven, a na řízení jeho úkolů. Auditní práce se 
prováděly v letech 2007 a 2008. Účetní dvůr sledoval vývoj programu, 
včetně jeho přesměrování, až do konce roku 2008.
 32.  Účetní dvůr shromažďoval důkazní informace prostřednictvím přezkumu 
spisů a pohovorů v SPG, Komisi a ESA a prostřednictvím rozhovorů 
s ostatními zainteresovanými stranami programu Galileo, např.  
zástupci členských států, GSA, příjemci výzkumných projektů, zástupci evropského kosmického průmyslu, společnostmi, které se ucházejí  
o udělení koncese, a konzultanty najatými SPG. 
 33.  Aby posoudil kvalitu řízení výzkumných a vývojových činností, jak je rea-
lizoval SPG, provedl Účetní dvůr průzkum u 482 příjemců jednoho či 
více výzkumných projektů financovaných v rámci tématické prioritní 
oblasti 6. RP „Letectví a kosmický výzkum“.ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 21
 34.  Následující auditní zjištění se týkají různých úkolů SPG ve fázi vývoje 
a ověřování (body 35–65) i problémů se řízením veřejným sektorem 
(body 66–74). Každý oddíl podrobně popisuje cíle SPG a používá je jako měřítko jeho výsledků. Účetní dvůr dále posuzuje důvody, proč 
SPG nedosáhl většiny svých cílů. Ve vhodných případech se využí-
valy zkušenosti z již existujících programů, projektů nebo organi-zací. V ostatních případech byly použity obecně uznávané zásady  řízení projektů. Soubor auditních kritérií odvozených z osvědčených 
postupů při zřizování PPP
28 použil Účetní dvůr zejména u bodů 35–42 
(podrobný přehled k této analýze viz příloha  IV). 
NEÚSPĚCH KONCESNÍCH JEDNÁNÍ 
CÍL
 35.  Nejdůležitějším úkolem SPG bylo vyjednat PPP, v rámci něhož by sou-
kromý sektor investoval spolu s Evropskou komisí do vytvoření a vyu-
žití infrastruktury programu Galileo. Původně se počítalo s tím, že  do konce roku 2004 bude určen držitel koncese (příslušné soukromé 
společnosti), v roce 2005 SPG uzavře vyjednávání a do konce roku  
2005 udělí GSA koncesi.
VÝSLEDKY
 36.  SPG zahájil postup udělení koncese v jednotlivých krocích (předvý-
běr, výběr, vyjednávání) podle plánu. V dubnu 2004 zveřejnil první 
soubor dokumentů k zadávacímu řízení. Poté zorganizoval soutěžní dialog a poskytl uchazečům návrh koncesní smlouvy spolu s kritérii 
hodnocení. 
 37.  SPG však nebyl schopen vybrat preferovaného uchazeče ani v říjnu 
2004, ani po prodloužení fáze výběru v únoru 2005. Jednání začala až v lednu 2006, po sloučení uchazečů do jednoho konsorcia. PŘIPOMÍNKY
28 Pokyny INTOSAI k osvědčeným 
postupům při auditu financování 
z veřejných/soukromých zdrojů a koncesí (revidované znění) – 
listopad 2007.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 22
 38.  Konečný termín pro udělení koncese byl dvakrát odložen: z prosince 2005 
na prosinec 2006 a posléze znovu na prosinec 2007. Počátkem roku 
2007 se Komise a GSA rozhodly jednání zrušit. 
DŮVODY NEÚSPĚCHU
 39.  Partnerství veřejného a soukromého sektoru nebylo adekvátně připra-
veno a koncipováno. SPG proto musel vyjednávat o PPP, které nebylo realistické. 
PŘÍPRAVA
 40.  Členské státy i třetí země mají s PPP značné zkušenosti. Z těchto zkuše-
ností vyplývá, že osvědčený postup zahrnuje tyto prvky:
řádnou přípravu: veřejný sektor by měl jasně definovat projektové a) 
požadavky, posoudit možnosti soukromého sektoru, zhodnotit  možné přínosy, prozkoumat alternativní způsoby naplňování svých 
potřeb, prošetřit příslušné rozložení rizik, zvážit finanční dostup-
nost a pravděpodobné optimální využití prostředků a vypracovat 
nástin obchodního případu. Volbě konkrétního typu PPP by mělo 
předcházet vhodné posouzení rizik;
dostatek času: ze zkušeností jiných organizací b) 
29 vyplývá, že defi-
nování solidní koncepce PPP a pozic veřejného sektoru trvá déle než rok, a to i u projektů PPP, které nejsou tak komplexní jako  program Galileo;
vhodné řízení zdrojů: k řízení projektu PPP je nutný v náležitou c) 
dobu a k danému účelu vytvořený tým, jehož členové disponují 
příslušnou odborností;
udržování skutečného konkurenčního prostředí; d) 
pravidelný přezkum probíhajícího projektu PPP kontinuálně zajiš- e) 
ťující optimální využití prostředků. 29 Postupy u PPP/PFI ve Spojeném 
království.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 23
 41.  Komise v přípravné fázi PPP Galileo30 řadu těchto osvědčených postupů 
nedodržela. 
Řádná příprava: ačkoliv Komise nechala vyhotovit několik studií, a) 
tradičním zadáváním veřejných zakázek se nezabývala a nikdy  
nevytvořila komparátor veřejného sektoru31. Navíc předem nezkou-
mala, jak realisticky rozložit riziko mezi veřejný a soukromý sektor, v jaké fázi projektu či u jaké části činností programu Galileo by PPP měl největší naději na úspěch, ani relativní přínosy různých 
modelů PPP
32. Komise navrhla PPP pro zaváděcí a provozní fázi  
programu Galileo a Rada tento návrh přijala, aby bylo dosaženo konsenzu. Poté, co formou několika studií prozkoumala možnost investic veřejného a soukromého sektoru, zvolila Komise pro PPP „koncesní“ model (viz bod 12). Dokumentace Komise definovala charakterické prvky koncese, neuváděla však ani tak důvody platné konkrétně pro program Galileo, jako spíše argumentaci vystavenou na obecných prohlášeních. Pro zadávání zakázek byl navíc navržen ambiciózní časový plán. Ačkoli v přípravné fázi
33 bylo zjištěno  
několik rizik, které bylo nutno překonat, Komise jasně neposou-
dila, jak by tato rizika mohla ovlivnit proveditelnost projektu nebo 
jak by se jim veřejný sektor mohl účelně postavit;
Dostatek času: vzhledem k ambicióznímu časovému plánu, podle b) 
kterého měla Komise podat zprávu Radě ve složení pro dopravu 
v prosinci 2004, neposkytla Komise SPG na definování koncepce 
koncese dostatek času34. Několik uchazečů rovněž vyjádřilo v prů-
běhu postupu soutěžního dialogu obavu, že na přípravu důvěry-
hodného obchodního plánu je málo času. Původní dokumentace 
SPG k zadávání veřejných zakázek proto nestanovila konkrétní  cíle. Konkrétně se vůbec nezabývala většinou problémů, které  
inherentně souvisejí s koncesním modelem. Výsledkem byly  nabídky příslušných odvětví, které neuváděly žádné pevné údaje o cenách či závazcích a které byly vymezeny podmínkami a ome-
zeními v takové míře, že je nebylo možno použít pro srovnání  a hodnocení. Ze stejného důvodu neměl SPG žádná spolehlivá  
hodnoticí kritéria pro srovnávací hodnocení podaných nabídek. 
Prvním jasným vyhlášením stanoviska veřejného sektoru k řadě  
otázek, které jsou pro program Galileo podstatné, byly hlavní  podmínky dohodnuté s uchazeči na konci roku 2006;30 Podrobný přehled kritérií 
použitých při auditu řízení 
koncesního postupu programu Galileo ze strany veřejného sektoru 
spolu se shrnutím posouzení 
u každého kritéria uvádí příloha IV . 
31 Komparátor veřejného sektoru 
je odhad nákladů na projekt 
v případě využití tradičních metod zadávání zakázek. Pomáhá 
určit, zda je využití soukromých 
finančních prostředků vhodnější 
než tradiční zadávání zakázek. 
32 Zkoumal se pouze model 
společného podniku a koncesní 
model. 
33 Bylo zdůrazněno několik 
omezení PPP, například nejistota 
příjmů (tržní riziko), technologická rizika, vzájemná závislost 
vývojové a zaváděcí fáze (riziko 
návrhu) a koncentrace průmyslu 
u vesmírného výrobního odvětví.
34 SPG vydal první soubor 
dokumentace k zadávacímu řízení do necelých osmi měsíců od 
zahájení provozu.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 24
Vhodné řízení zdrojů: SPG byl novou organizací s novým právním c) 
uspořádáním, nově sestaveným týmem, novým vedoucím a s žád-
nými zkušenostmi s vyjednáváním o koncesi. Externí poradci byli přizváni až v září 2004 (tj. po vydání dokumentace k zadávacímu 
řízení a po počáteční fázi soutěžního dialogu);
 Udržování konkurenčního prostředí: od podzimu 2004 existovala d) 
dvě spolu soutěžící průmyslová konsorcia. Tato konsorcia v květnu 2005 navrhla, že spojí své síly a předloží jednu společnou nabídku. SPG se sloučením souhlasil v naději na lepší využití prostředků  a za předpokladu, že budou dodrženy určité podmínky
35. Vzhle-
dem k neexistenci komparátoru veřejného sektoru z řízení zcela 
vymizel prvek hospodářské soutěže. 
 Pravidelný přezkum: orgány veřejného sektoru by měly pravidelně e) 
provádět přezkum probíhajícího projektu PPP, aby tak bylo kon-tinuálně zajištěno optimální využití prostředků. Ačkoliv zprávy  
SPG o hodnocení koncese popisovaly řadu rizik a problémů
36, jejich 
vyznění, pokud šlo o pokrok programu, bylo nepřiměřeně pozi-
tivní. SPG ve svých pravidelných oficiálních prohlášeních nikdy 
realizovatelnost koncese nezpochybnil, pouze každoročně odložil 
lhůtu pro její udělení o dalších dvanáct měsíců. Proto ty členské státy, které se na SPG spoléhaly, neměly dostatek informací, na 
jejichž základě by se mohly dožadovat nápravných kroků (viz také 
bod 74 f)).
VOLBA  MODELU  PPP
 42.  Volbu PPP ve formě koncese navrhla Komise a rozhodla o ní Rada jako 
o politickém konsenzu členských států. Tento koncesní model PPP  (založený na sdílení nákladů: nejvýše 1/3 veřejnost a nejméně 2/3  soukromí přispěvatelé), který měl SPG vyjednat, se v několika ohle-
dech podstatně lišil od všech tehdy existujících PPP
37. 
Míra technologického rizika systému Galileo je velká. Galileo je a) 
konstelací 30 družic na střední oběžné dráze Země; tyto družice 
mají nové komponenty (například nový typ atomových hodin),  které dosud nebyly ve vesmíru testovány. 
Předvídat příjmy, které budou generovány, je obtížné, neboť volné b) 
signály GPS jsou všeobecně dostupné. Je nutno vypracovat model 
využití. 35 Shoda s právními předpisy EU 
týkajícími se zadávání veřejných 
zakázek a hospodářské soutěže, pevný časový rámec, podstatná 
vylepšení nabídek oproti 
předchozím jednotlivým nabídkám 
a příslib společné a vhodné právní 
struktury ze strany sloučeného 
konsorcia.
36 Hodnoticí zprávy z října 2004, 
února 2005 a června 2005. 
37 Tradiční infrastrukturní 
projekty PPP se týkají například 
tunelů a silničních komunikací. 
I nejsrovnatelnější PPP, tj. Paradigm / Skynet (britský 
obranný telekomunikační systém), 
se však od programu Galileo 
v mnoha směrech odlišoval. Jeho 
technologická rizika jsou nižší, britské ministerstvo obrany je 
bezpečným zdrojem základních 
příjmů, výsledky operací jsou 
k dispozici a projekt řídí pouze 
jeden sponzor, který má s PPP 
zkušenosti (britské ministerstvo 
obrany).
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 25
S udělováním koncese pro Galileo se mělo začít před tím, než  c) 
veřejný sektor systém koncipoval a částečně vyvinul infrastruk-
turu. I když mělo PPP programu Galileo ke koncesi typu DBFO  (navrhnout – vybudovat – financovat – provozovat) blízko, výrazně 
se od tohoto modelu lišilo v tom smyslu, že se očekávalo, že se 
soukromý držitel koncese zaváže vybudovat, financovat a pro-vozovat nový systém, který byl koncipován veřejným sektorem  a následně předán držiteli koncese ( rámeček 2 ).
HLAVNÍ RIZIKA KONCESNÍHO MODELU
K třem hlavním faktorům brzdícím koncesní vyjednávání patří přesun tržního rizika z veřejného do 
soukromého sektoru, riziko návrhu a režim odpovědnosti vůči třetím stranám. 
K přesunu tržního rizika  bylo třeba mít jistotu,že budou vznikat příjmy v souladu s dohodnutým základ-
ním scénářem rozvoje trhu. Nejistota na trhu, vzdálené vyhlídky na budoucí příjmy a očekávaná hlavní role veřejného sektoru v rozvoji trhu však přenos rizika na soukromý sektor ztížily. 
K přenosu 
rizika návrhu  bylo potřeba ujištění, že koncepce (připravená ESA během fáze vývoje a ověřo-
vání) nemá žádné inherentní problémy, které by mohly vést k chybám nebo nedostatečné výkonnosti 
systému (za něž by byl držitel koncese v rámci provozu systému odpovědný). Přenos tohoto rizika byl 
obtížný nejen kvůli technické složitosti koncepce systému a výstupům, které se od držitele koncese 
očekávaly v provozní fázi, ale také kvůli rozdělení povinností mezi koncepci a vývoj (ESA) na straně 
jedné a zavedení, provoz a údržbu (držitel koncese) na straně druhé. 
Režim odpovědnosti vůči třetím stranám  se týká mimosmluvních povinností k možným obětem selhání 
systému Galileo, pro které neexistuje žádný zvláštní právní či pojišťovací model.RÁMEČEK 2
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 26
ZPOŽDĚNÍ A PŘEKROČENÍ ROZPOČTU U ČINNOSTÍ 
TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJE
CÍL
 43.  Druhým ze čtyř hlavních úkolů SPG bylo provádět dohled nad činnostmi 
technologického rozvoje ESA s cílem zajistit konstrukci dostatečného 
počtu družic a instalaci pozemních segmentů a jejich uvedení do  provozu, aby mohly být demonstrovány schopnosti a spolehlivost  
systému; to vše v plánovaném čase a v rámci rozpočtu (viz bod 13).
VÝSLEDKY
 44.  Do prosince 2006 byla v provozu pouze jedna experimentální družice 
(GIOVE-A), která si úspěšně zajistila kmitočtové notifikace pro systém 
Galileo od Mezinárodní telekomunikační unie. Druhá experimentální 
družice (GIOVE-B) byla vypuštěna v dubnu 2008, o 30 měsíců později, než se původně plánovalo. Podle stávajícího plánu
38 skončí fáze vývoje 
a ověřování v roce 2010, tj. s pětiletým zpožděním. Podle odhadu  
nákladů z července 2008 vypracovaného ESA39 bude vývoj a ověřování 
stát o 1 miliardu EUR více než původní rozpočet ve výši 1,1 miliardy 
EUR (viz tabulka  3).
SROVNÁNÍ ROZPOČTOVÝCH ODHADŮ PRO FÁZI VÝVOJE A OVĚŘOVÁNÍ  
Z LET 2001 A 2008 (V MILIONECH EUR A V CENÁCH ROKU 2001)TABULKA 3
Činnost Původní rozpočtový odhadRozpočtový odhad 
z července 2008
Zkušební zařízení systému Galileo 
(GSTB-V2)85 173
Nosná zařízení 90 224
Ověřování na oběžné dráze (IOV) 747 1 253
Náklady ESA 110 303
Ostatní 68 151Celkem 1 100 2 104
Zdroj: ESA.38 Nařízení (ES) č. 683/2008. 
39 Odhad byly již dříve 
aktualizovány v únoru 2005 
a v květnu 2007.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 27
DŮVODY ZPOŽDĚNÍ A PŘEKROČENÍ NÁKLADŮ
 45.  Dohled na činnostmi technologického rozvoje vykonávaný SPG závažným 
způsobem komplikovaly problémy související se správou a řízením, 
neúplným rozpočtem, zpožděními a průmyslovou organizací fáze  vývoje a ověřování. 
 46.  SPG byl přidělen úkol dohlížet nad technologickým rozvojem, tato úloha 
však nebyla podrobně vymezena. V praxi ESA pracovala bez dohledu 
ze strany SPG, ale v souladu s vlastními pravidly a postupy. Dozorčí 
role SPG nad ESA byla v rozporu s její strukturou správy a řízení. Tímto 
problémem správy a řízení se dále zabývají body 66–74. 
 47.  Rozpočet systému  Galileo pro fázi  vývoje a ověření, jak jej předložila 
Rada40, byl neúplný . Nezahrnoval žádný explicitní rozpočet či rezervu 
pro nepředvídané události41 a byl o 1,1 miliardy EUR nižší než odhady 
nákladů z definiční fáze. Dále se nepřihlédlo k finančnímu příspěvku Komise ve výši 50 milionů EUR adresovanému SPG a nebyly zohled-
něny bezpečnostní faktory (120 milionů EUR)
42. Celkové požadavky 
na zdroje a náklady projektu by měly být stanoveny ve fázi pláno-
vání, včetně rozpočtu na případné změny a nepředvídané události. 
Zkušenost jiných organizací naznačuje, že u vesmírných programů je 
v závislosti na složitosti programu, míře inovace a počtu neznámých 
obvykle potřeba rozpočet na nepředvídané události ve výši 10 % až 40 %. 
 48.  Fáze vývoje a ověřování začala až koncem května 2003, tj. o 29 měsíců  
později, než bylo plánováno  (viz bod 15). Podle výpočtů ESA, potvrze-
ných SPG, na toto zpoždění připadají dodatečné náklady v přibližné 
výši 142 milionů EUR43. 40 KOM(2000) 750 ze dne 
22. listopadu 2000.
41 K účasti ESA na fázi vývoje 
a ověřování (která tvoří polovinu 
celého rozpočtu) se vztahuje 
faktická rezerva na nepředvídané události ve výši 20 %. Pokud je 
kumulovaná výše nákladů nad 
rámec rozpočtu nižší než 20  % 
celkových finančních prostředků 
programu, žádnému účastnickému 
členskému státu není dovoleno od 
programu odstoupit. 
42 Na bezpečnostní faktory došlo 
příliš pozdě. V roce 2004 oznámila 
rada pro bezpečnost systému 
Galileo další požadavky, jejichž odhadovaná hodnota v podobě 
dodatečných nákladů činila 
120 milionů EUR. Výsledných 1 000 
žádostí o změnu mělo dalekosáhlé 
důsledky pro technickou stránku 
systému, a tedy i pro probíhající 
vývojové činnosti. 
43 Tato částka zahrnuje: 
a) 41 milionů EUR na vývoj druhé 
testovací družice za účelem 
zmírnění rizika souvisejícího se zajištěním kmitočtových 
notifikací do června 2006, neboť 
s jednou družicí bylo riziko příliš 
velké; b) 15 milionů EUR na vývoj 
dodatečného užitečného zatížení; 
c) 40 milionů EUR dodatečných 
nákladů vzniklých ESA v souvislosti s velkou změnou v časovém plánu; 
d) 46 milionů EUR dodatečných 
nákladů na pracovní sílu z odvětví 
v důsledku změny hospodářských 
podmínek. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 28
 49. Průmyslová organizace  fáze vývoje a ověřování, charakterizovaná speci-
fickým nastavením podle pouze k tomuto účelu vybraného hlavního 
dodavatele, vedla k zpožděním a překračování nákladů . Předpokládá 
se, že konkurenční prostředí přispěje k tomu, že výsledků bude dosa-ženo včas a že nebude překročen rozpočet. V roce 2000 byl vytvořen společný podnik předních evropských vesmírných společností
44, aby 
se jako špička odvětví podílel na vývoji a dodání infrastruktury sys-tému Galileo. Vytvoření společného podniku v oligopolním prostředí, jakým je i evropský kosmický průmysl, konkurenci omezilo ještě více. ESA neměla na výběr a se společným podnikem uzavřela v době od 
července 2001 do prosince 2004 několik smluv. U několika z těchto 
zakázek došlo k významným zpožděním a překročení nákladů. Podle 
zpráv ESA lze tyto problémy přičíst na vrub problematickému řízení, 
nejasnostem ve výkaznictví a rozhodovacích postupech a skutečnosti, 
že výběr subdodavatelů byl motivován spíše vlastními omezeními  rozložení kapacity v rámci odvětví než efektivností nákladů a pláno-
vání. V důsledku závažných problémů při provádění hlavní zakázky ve 
fázi vývoje a ověřování se ESA v prosinci 2007 rozhodla podstatným 
způsobem modifikovat průmyslovou organizaci  IOV a příslušný smluvní 
rámec a převzala úkoly a povinnosti celkového hlavního dodavatele. 
Tato reorganizace bude znamenat vznik dodatečných nákladů
45 ve  
fázi vývoje a ověřování. Podle odhadů ESA připadne z těchto nákladů 350 milionů EUR na revidovaný průmyslový rámec a 194 milionů EUR 
na náklady ESA
46.
 50.  Protahování koncesních jednání  ve druhé polovině roku 2005 (viz bod 23) 
mělo rovněž dopad na technologický rozvoj: program se zpozdil o čtyři a půl měsíce. Na vrub tohoto zpoždění a provádění dohody z 5. pro-since 2005
47 jdou dodatečné náklady ve výši 103 milionů EUR. 
LIMITOVANÁ UŽITEČNOST ČINNOSTÍ VTR
CÍL
 51.  Třetím úkolem SPG48 bylo zahájit a řídit nutné výzkumné činnosti, a tím 
podpořit splnění klíčových úkolů a cílů fáze vývoje a ověřování pro-gramu Galileo (tj. technologický rozvoj a raný vývoj uživatelských  segmentů – viz také body 13 a 14). 44 Umístění a funkce ústředí, řídicí 
struktura společnosti a přidělení 
balíků pracovních činností různým subdodavatelům byly předmětem 
mezivládní dohody. 
45 Včetně ukončení smlouvy o IOV.
46 Prodloužení pokrytí IOV do 
roku 2010 a příprava povinností souvisejících se zadáváním zakázek 
pro dobu plné operační schopnosti 
(FOC).
47 Partneři ve sloučeném 
konsorciu se dohodli, že ustaví 
dvě identická kontrolní střediska 
programu Galileo (GCC), složená ze 
segmentu pozemních úkolů (GMS) 
a segmentu pozemní kontroly 
(GCS), tj. místo jedno provozního 
a jednoho záložního GCC se rozhodli GCC realizovat v podobě 
německého GMS a italského GCS. 
Bylo rovněž dohodnuto zřídit třetí 
GMS v režimu studené zálohy 
a třetí GCS. 
48 Komise zadala tento úkol SPG 
ve svém programu práce k 6. RP ze 
dne 9. prosince 2002 (tematická 
priorita 1.4: „Letectví a kosmický 
výzkum ”). Tento mandát byl 
převeden do podoby tří ročních smluv s SPG o specifických 
podpůrných aktivitách (6. RP).
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 29
VÝSLEDKY
 52.  Od září 2003 do prosince 2006 SPG prostřednictvím několika výzev k podá-
vání návrhů vybral, vyjednal a monitoroval celkem 70 výzkumných  
projektů v hodnotě 110 milionů EUR, financovaných ze 6. RP. Čin-
nosti se zaměřovaly na rozvoj uživatelského segmentu, který spočí-val v podpoře inovativních služeb a aplikací příslušných technologií (přijímače, místní komponenty), a na rozvoj trhu v různých komuni-tách uživatelů. Do činností VTR rovněž spadala část technologického 
rozvoje systému Galileo a demonstračních činností EGNOS.
 53.  Z auditu vyplynulo,49 že SPG je obecně vnímán jako efektivní struktura 
pro provádění té části pracovního programu 6. RP, která se týká pro-
gramu Galileo50. Výzkumné projekty vzbudily zájem a povědomí o této 
problematice v společenstvích uživatelů a uspěly v tom, že svedly  
dohromady různé organizace a zainteresované strany. Konečné využití 
činností VTR pro program Galileo je však omezené. SPG dostatečně 
nevyužil projektových výsledků k formulaci koherentního souboru  
uživateli potvrzených požadavků, který by ESA sloužil jako základ pro systémové specifikace systému Galileo. Podstatou značného počtu  
projektů byla podrobná analýza úsilí v oblasti regulace jak na úrovni 
EU, tak na úrovni členských států, která je nutná pro podporu aplikací 
GNSS v mnoha hospodářských a sociálních odvětvích. Výsledky těchto 
projektů nebyly dále využity. 
DŮVODY OMEZENÉ UŽITEČNOSTI
 54.  Omezená užitečnost výsledků VTR programu Galileo se přičítá diskonti-
nuitě, nevhodnosti 6. RP k financování činností rozvoje trhu, absenci 
komplexní koncepce rozvoje trhu a zpožděním.
 55.  Když Komise navrhovala likvidaci SPG, zamýšlela zajistit kontinu-
itu programu hladkým převodem činnosti na GSA51. Avšak převod  
monitorování více než 50 projektů z SPG na GSA vedl ke zpožděním a způsoboval problémy v oblasti projektové podpory, dalšího sledo-vání projektů a šíření projektových výsledků
52. 49 Zejména prostřednictvím 
průzkumu a pohovorů s účastníky 
6. RP. 
50 Výsledky výzkumu vypovídají 
o celkově pozitivním pohlednu 
na řízení SPG, a to zvláště v těchto oblastech: dokumentace 
k zadávacímu řízení (seznam prací), 
řízení, monitorování a přezkumy 
zakázek. K oblastem, u nichž se 
mělo za to, že vyžadují zlepšení, patřila: politika v oblasti práv 
duševního vlastnictví a šíření 
a využití výsledků. 
51 KOM(2006) 261 ze dne 2. června 
2006 – Návrh nařízení Rady, kterým 
se mění nařízení (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro 
evropské družicové navigační 
programy.
52 75 % z 482 účastníků průzkumu 
uvedlo, že dopad tohoto kroku 
na jejich projekt/projekty byl 
negativní. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 30
 56.  Nástroj RP pro poskytování dotací není vhodný pro financování činností 
rozvoje trhu. Granty z 6. RP (po výzvě k podání návrhů) se v podstatě 
drží koncepce typu zdola-nahoru, přičemž využívání výsledků není  centralizováno. Ideálně by se měly činnosti 6. RP podporovat formou 
konsolidace výsledků v rámci komplexní koncepce rozvoje trhu  typu  
shora-dolů na úrovni SPG/GSA (viz také EGNOS – bod 65). Bez takové 
proaktivní koncepce je zajištění trvalé užitečnosti projektů pro pro-gram Galileo po jejich skončení obtížné.
 57.  Výsledky průzkumu rovněž potvrdily, že kumulovaná zpoždění programu  
(u technologického rozvoje, operací EGNOS a koncesních jednání)  
měla negativní dopad jak na provádění projektů 6. RP (např. kvůli  
nedostupnosti signálu EGNOS), tak na budoucí využití projektových výsledků (kvůli jejich dopadu na možnosti rozvoje v komerční oblasti 
a ve výzkumu u GNSS).
INTEGRACE EGNOS BYLA POUZE ČÁSTEČNĚ ÚSPĚŠNÁ
CÍL
 58.  Jakožto předchůdce Galilea hrál EGNOS klíčovou roli v raném vývoji uživa-
telských segmentů (viz také bod 14). Čtvrtým úkolem SPG bylo dohlí-žet na optimální integraci EGNOS do systému Galileo (viz poznámka pod čarou číslo 12). Vzhledem k tomu, že EGNOS a Galileo jsou dva 
zcela nezávislé systémy (podrobné srovnání EGNOS a systému Galileo 
viz příloha  II), integrace se netýká technického sdílení infrastruktury, 
nýbrž následujících skutečností: 
integrace do správních a řídicích struktur systému Galileo se  a) 
považovala za nutnou, aby bylo možné zvládat problémy typu  
uzavření dohody mezi vlastníky EGNOS53, integrace financování 
systémů EGNOS a Galileo54 a načasování ustavení hospodářského 
subjektu EGNOS;
na úrovni trhu bylo cílem integrace připravit cestu pro uvedení b) 
systému Galileo na trh, přičemž EGNOS, který bude poskytovat  regionální služby podobné třem z pěti služeb, jež bude v budoucnu zajišťovat Galileo, měl fungovat jako předchůdce Galilea. 53 Rovněž nazývané rámcová 
dohoda EGNOS.
54 Tento cíl se objevil v souvislosti 
s problémy s financováním, s nimiž 
se EGNOS potýkal v lednu 2006. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 31
VÝSLEDKY
 59.  Z politického hlediska byly EGNOS a Galileo integrovány do jediné politiky 
pro evropský GNSS. Podobně z finančního hlediska bylo financování 
EGNOS ze strany Komise začleněno do financování systému Galileo. 
 60.  Systém EGNOS trpěl zpožděními a hlavní úkoly programu, jako rozvoj 
trhu, certifikace a role různých zainteresovaných stran, dosud nebyly 
vyřešeny:
Od října 2004 probíhají jednání o rámcové dohodě o vlastnictví a) 
a budoucím využití EGNOS. Do září 2008 však žádná taková dohoda nebyla uzavřena. Signál VS systému EGNOS je technicky dostupný 
od července 2006, ale bez hospodářského subjektu nemůže být 
prohlášen za provozuschopný
55.
Plán SPG pro proniknutí na trh nebyl nikdy realizován a neočekává b) 
se, že certifikovatelná verze EGNOS bude k dispozici do března  
2009, tj. bude mít nejméně dvouleté zpoždění56.
DŮVODY OMEZENÉHO ÚSPĚCHU
 61.  V dosažení úspěchu při plnění čtvrtého cíle bránila SPG řada faktorů: 
role a mandát SPG ve vztahu k EGNOS nebyly jasné; a) 
rozhodnutí integrovat EGNOS do systému Galileo EGNOS  b) 
poškodilo; 
institucionální rámec EGNOS je velice složitý; c) 
SPG věnoval činnostem rozvoje trhu příliš málo úsilí. d) 55 Kvůli otázkám souvisejícím 
s odpovědností za škody 
a nejistotě ohledně budoucnosti 
financování a správy systému 
EGNOS. 
56 Vzhledem k neexistenci jasných 
milníků a plánu pro systém EGNOS 
jde pouze o umírněný odhad. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 32
 62.  Role a mandát SPG ve vztahu k EGNOS nebyly jasné . Stanovy SPG pouze 
uváděly, že SPG má „dohlížet na optimální integraci evropské služby 
pro pokrytí geostacionární navigací do programu Galileo“. Podle troj-stranné dohody
57 byla ESA prostřednictvím svého programu ARTES-9 
odpovědná za technologický rozvoj a provoz EGNOS. Tyto právní texty 
však neobjasňují, kdo je celkovým programovým manažerem EGNOS. 
Systému EGNOS proto z důvodu neexistence programového manažera  
jasně chyběla dlouhodobá strategická vize58, což vedlo k nejistotě, 
zpožděním a překročení nákladů ( příloha II ). 
 63.  I když rozhodnutí integrovat EGNOS do koncesních jednání  zajistilo pokra-
čování financování ze strany Společenství, plnění programu EGNOS 
se současně zdrželo, protože:
zpoždění při koncesních jednání odsunula konečné lhůty techno- a) 
logického rozvoje EGNOS;
veškeré činnosti v souvislosti s ustavením hospodářského subjektu b) 
EGNOS byly zastaveny, neboť za tyto záležitosti odpovídal držitel 
koncese pro systém Galileo. 
  Potřeba uzavřít rámcovou dohodu pro EGNOS navíc koncesní jednání 
zkomplikovala.
 64.  Institucionální rámec EGNOS  je velice složitý . Jednotlivé strany finančně 
zainteresované na programu EGNOS mají každá různé priority. Po  
dobu trvání programu ARTES-9 jedná ESA, jako vlastník aktiv EGNOS, 
jménem zemí, které se na tomto programu finančně podílejí. Jaký-
koliv případný převod vlastnictví je podmíněn jejich souhlasem59. 
Komise nemá vůči EGNOS žádná vlastnická práva, ale podle nařízení (ES) č. 1321/2004 by se prostřednictvím GSA měla stát vlastníkem  
aktiv EGNOS. Absence jasného mandátu pro SPG jako programového 
manažera EGNOS vyústila v pochybnosti, zda SPG je zmocněn pro  
EGNOS vyjednat rámcovou dohodu.57 Dohoda mezi Evropským 
společenstvím, Evropskou 
kosmickou agenturou a Evropskou organizací pro bezpečnost 
leteckého provozu o evropském 
příspěvku k vývoji globálního 
navigačního družicového systému 
(GNSS), podepsaná v roce 1998 (Úř. 
věst. L 194, 10.7.1998, s. 16).
58 Například: dlouhodobé finanční 
závazky, stabilní technická 
základna, jasné směřování 
k budoucí správě, stanovení priorit 
u cílů rozšíření, pokud jde o EGNOS mimo Evropu, jasná vize, pokud 
jde komplementaritu EGNOS 
a systému Galileo.
59 Podle dvoustranných dohod 
mezi ESA a osmi vnitrostátními 
poskytovateli služeb (řízení) letového provozu a ostatními 
agenturami. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 33
 65.  Pozornost SPG se dále soustředila na otázky institucionální, finanční 
a mezinárodní spolupráce a počátečnímu vývoji souboru faktorů, které  
umožní provoz služeb EGNOS, bylo věnováno jen omezené množství času a zdrojů . SPG centralizovaně nevyužil výsledků rozvoje trhu v rámci 
6. RP (bod 56) a nerealizoval plán pro proniknutí EGNOS na trh.
NEADEKVÁTNÍ ŘÍZENÍ A SPRÁVA ZE STRANY VEŘEJNÉHO 
SEKTORU
 66.  Následující oddíly se zabývají rozdělením rolí a tím, jak Komise plnila 
svou roli hlavního navrhovatele programu Galileo. 
NEJASNÉ ROZDĚLENÍ ROLÍ
 67.  Rozdělení rolí mezi jednotlivé zúčastněné subjekty ve fázi vývoje a ově-
řování programu (členské státy EU a ESA, Komise, SPG a ESA) nebylo jasně definováno.
 68.  Schopnost SPG program účelně řídit omezovala:
 jeho řídicí a správní struktura ( a) obrázek 2 ).
 Stanovy SPG stanoví, že tato struktura má provádět dohled nad 
pracovními činnostmi technologické rozvoje, které měla realizovat 
ESA. ESA však byla jak zakládajícím členem SPG (zastoupeným ve 
výkonném výboru a správní radě), tak „dodavatelem“ (příjemcem 
finančních prostředků a subjektem odpovědným za realizaci podle dohody mezi ESA a SPG). Ve skutečnosti tedy SPG nebyl kvůli  
tomuto střetu zájmů ESA v rámci SPG v postavení, které by mu  
umožňovalo účelným způsobem vykonávat nad ESA dohled. 
jeho dočasná povaha; b) 
 Ukončení činnosti SPG před skončením fáze vývoje a ověřování 
podlomilo jeho autoritu
60.60 Komise ve svém sdělení z května 
2007 přiznala, že převedení 
činností vykovávaných SPG na GSA k 1. lednu 2007 se ukázalo jako ne 
zcela optimálně načasované (…). 
GSA se jako úřad teprve utvářel 
a jeho vztahy s Komisí a ESA nebyly 
uspořádány.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 34
 69.  Dohoda mezi ESA a SPG o realizaci činností technologického rozvoje ve 
fázi vývoje a ověřování (vyjednaná Komisí ještě před zahájením pro-
vozu SPG61) nebyla dostatečně konkrétní (lepším modelem by bývaly 
byly dohody mezi ESA a EUMETSAT62, 63). Výsledkem byla nedostatečně 
jasná pravidla, jimiž se řídí rozdělování zakázek64, převod vlastnictví, 
výkaznictví a realizace65. Dohoda neobjasňovala role různých aktérů. 
V duchu rámcové dohody mezi ESA a Evropským společenstvím66 se 
tyto role měly vzájemně doplňovat. ESA měla působit jako kompe-tentní technický orgán, Komise v politické dimenzi a SPG v oblasti  uživatelských požadavků a certifikace. 
 70.  ESA se podílela na řízení programu (prostřednictvím SPG), ale byla odpo-
vědná i za každodenní řízení činností technologického rozvoje Galilea i EGNOS. 
 71.  Nejasné rozdělení rolí vedlo k nejasnostem, pokud jde o odpovědnost. 
Řada rozhodnutí týkajících se systému Galileo (rozhodnutí ve pro-
spěch oddělení fáze vývoje a zaváděcí fáze, volba PPP, přijetí sloučené nabídky uchazečů, dohoda ESA s SPG, neúplné rozpočtování, zpoždění 
u technologického rozvoje EGNOS a průmyslová organizace ověřo-
vání na oběžné dráze) byla ovlivněna skutečností, že žádný z aktérů 
(Komise, SPG, ESA, členské státy) nepřevzal plnou odpovědnost.
 72.   Řízení programu bylo rovněž ztíženo zásahy členských států do řízení 
jednotlivých programových komponentů (body 23 a 49).61 Později formálně přijata správní 
radou SPG a podepsána výkonným 
ředitelem. 
62 EUMETSAT je mezivládní 
organizace, která byla vytvořena, 
aby poskytovala služby celkem 21 
členským a devíti spolupracujícím 
státům. 
63 Za vývoj vesmírného segmentu 
programů EUMETSAT odpovídá 
ESA, zatímco EUMETSAT odpovídá 
za systém jako celek. Dohody mezi 
ESA a EUMETSAT se podrobněji 
zabývají těmito faktory:
finanční odpovědnost, její • 
rozdělení na výrobní náklady 
a náklady ESA a postupy 
zajišťující dodržování limitů 
finanční odpovědnosti;
využití správní rezervy • 
a schvalovacích postupů;
nastavení jasných • 
komunikačních cest;
jasné postupy pro změny smluv, • 
pokud tyto změny zahrnují 
práce, které se původně 
nepředpokládaly;vlastnictví hmotného majetku • 
a duševní vlastnictví.
64 ESA se v rámci své průmyslové politiky řídí zásadou „spravedlivých výnosů”. Jinými slovy země, která ESA zaplatí příspěvek, ob drží, 
v rámci určitého rozpětí, průmyslové zakázky v hodnotě odpovídající hodnotě svého příspěvku. Teoreticky se tato zásada použije 
pouze u 50 % rozpočtu na vývoj a ověřování. V praxi však není možné aplikovat tato pravidla na 50  % činnosti, která je řízena jako 
jeden nerozdělitelný celek. 
65 Například realizace a financování některých oznámení o změnách, jako je potvrzení pravosti, výměna údajů, služba poskytování 
vysoce přesných informací o poloze a dohoda z 5. prosince. 
66 Rámcová dohoda mezi Evropským společenstvím a Evropskou kosmickou agenturou (Úř. věst. L 261, 6.8.2004, s. 64.)
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 35
ŘÍDICÍ STRUKTURA SPGOBRÁZEK 2
Dozorčí rada SPG
(členské státy EU)ESA PB-Nav
(Členské státy ESA)Rada pro bezpečnost
SPG Galileo
Správní rada SPG
Výkonný ředitel SPG Výkonný výbor SPG
ESA Průmysl KonzultantiOstatní
dodavateléDohoda mezi ESA a SPG Granty na VTR Zakázky na provedení studiíSpolečný podnik Galileo
SPG řídil výkonný ředitel, čtyři rady a výkonný výbor. Veškeré body na programu jednání správní rady 
se připravovaly na zasedáních výkonného výboru, přičemž se o nich nejprve diskutovalo na úrovni 
členských států EU v radě pro bezpečnost a na úrovni členských států ESA v PB-Nav. ESA a Komise měly ve správní radě stejný počet hlasů, což znamenalo, že u všech rozhodnutí byl nutný konsenzus.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 36
PROGRAMU CHYBĚL SILNÝ STRATEGICKÝ SPONZOR 
A DOHLÍŽITEL
 73.  Mezi lety 1999 a 2004 hrála Komise při iniciování a zahájení programu 
aktivní roli. V průběhu roku 2005 již bylo zřejmé, že dochází ke zpož-děním a překračování nákladů, do března roku 2007 však nebyla při-jata žádná podstatná nápravná opatření.
 74.  V průběhu programu Komise jako hlavní navrhovatel projektu nedodržela 
řadu zásad řízení, např.:
stanovit jasné, realistické a přijatelné cíle: program má řadu  a) 
cílů, které vedly k tomu, že očekávání zainteresovaných stran se výrazně lišila. Kromě politických, hospodářských a technologic-
kých pohnutek (bod 7) chápaly členské státy Galileo také jako  
prostředek konsolidace evropského kosmického průmyslu. Pro  
některé členské státy bylo neméně důležitým cílem možné využití 
systému pro vojenské či obranné účely. Komise však nestavila  
v rámci cílů programu žádné priority;
definovat vhodné strategie a nástroje pro jejich provádění: Komise b) 
u programů EGNOS a Galileo nesledovala dlouhodobou strate-
gickou vizi
67, ale soustředila se na krátkodobé cíle a rozhodnutí, 
což dokládá: 
absence plánu pro EGNOS a Galileo. Na konci roku 2008 stále i) 
nebyly vyřešeny otázky týkající se např. modelu budoucího  využití systémů Galileo a EGNOS, provádění systémových pri-orit (např. kterou službu zavést nejdříve) či rozvoje trhů neci-
vilního letectví pro systém EGNOS.
vznik problémů při vyjednávání rámcové dohody pro EGNOS. ii) 
Komise navrhla sjednotit v rámci evropské družicové navigační 
politiky programy EGNOS a Galileo pod hlavičkou evropských 
družicových navigačních programů. K tomu však došlo bez  předchozího souhlasu ostatních zainteresovaných stran pro-gramu EGNOS (body 5 a 64) a bez ohledu na složitost institu-cionálního rámce. Vyjednáním této dohody byl pověřen SPG 
(a později GSA), ale do konce roku 2008 nebyl učiněn žádný 
pokrok. Bez ohledu na technické problémy (řízené ESA) nebyl 
tedy žádný subjekt posílen natolik, aby mohl přijmout klíčová 
rozhodnutí týkající se EGNOS a program řídit. 67 Například komplementarita 
obou programů, modely 
budoucího využití EGNOS a Galileo 
nebo realizace systémových 
priorit.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 37
skutečnost, že hlavní starostí Komise bylo směrování programu iii) 
od jednoho zasedání Rady ke druhému (viz například body 21 
a 22 o sdělení Komise ze 6. října 2004).
 ustavit budoucí (stálou) organizaci: od července 1999 do prosince c) 
2006 pověřila Komise poskytováním technické podpory vedení  programu Galileo nebo vlastním řízením šest různých struktur.  SPG byl pátou takovou iniciativou a jakožto pružná a specializo-
vaná organizace s podnikatelským duchem by býval mohl účelně 
fungovat jako manažer programu. Jeho postavení však podrý-vala jeho dočasná povaha
68, správní a řídicí struktura ( obrázek  2) 
a nedostatek zkušeností. 
zajistit vhodné dovednosti pro realizaci všech programových kom- d) 
ponentů, které řídí a spravuje veřejný sektor: při zřizování SPG  Komise dostatečně nezohlednila skutečnost, že jde o novou orga-nizaci, která nemá na provedení svých úkolů dostatek zkušeností a odborných znalostí (viz také bod 41 c));
 zajistit řízení rizika: na začátku programu Komise adekvátně nevy- e) 
řešila rizika spojená s koncesí pro systém Galileo (např. tržní riziko, 
riziko návrhu a technologické riziko) (viz také bod 41 a)) a ráme-
ček 2 ), a postup udělování koncese tedy zahájila bez nutných  
příprav;
včas přijmout rozhodnutí o všech rysech programu: Komise  f) 
dostatečně kriticky nepřezkoumávala zprávy o pokroku SPG, ani 
je nemonitorovala. Sdělení Komise se soustavně nesla ve stejně 
pozitivním duchu jako oficiální prohlášení SPG. Komise proto až do března 2007 nepožadovala podstatná nápravná opatření, ani 
sama žádná nepodnikala, ačkoliv koncesní lhůta se každoročně  prodlužovala o dalších dvanáct měsíců. 68 Dokonce ještě před uvedením 
SPG do provozu vydala Komise 
návrh nařízení Rady, kterým se zřizuje GSA jako jeho nástupce 
(KOM(2003) 471 v konečném znění 
ze dne 31. července 2003).
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 38
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
 75.  Řízení fáze vývoje a ověřování bylo neadekvátní. Program Galileo měl 
potíže na různých úrovních.
SPG nebyl silným programovým manažerem a tato role nebyla  a) 
přiřčena ani žádnému jinému orgánu. Nesplnil většinu svých cílů, 
většinou však kvůli faktorům, které byly mimo jeho kontrolu.
 Programu chyběl silný strategický sponzor a dohlížitel. Komise  b) 
program proaktivně nesměrovala, ponechala jej bez faktického  
vedení. Řízení programu trpělo řadou nedostatků: absencí rea-listických cílů, vhodné strategie a přiměřených dovedností, pří-
pravné práce byly nedostatečné a nápravné kroky byly podniknuty 
až po dlouhé době.
Členské státy z důvodu rozdílných očekávání zasahovaly ve pro- c) 
spěch národních průmyslových odvětví, což vedlo ke zdržením  v rozhodování. Výsledné kompromisy vedly k problémům s reali-
zací, zpožděním a nakonec k překročení nákladů. 
KTERÉ FAKTORY BYLY PŘÍČINOU NEÚSPĚCHU 
KONCESNÍCH JEDNÁNÍ?
 76.  Příprava a koncepce PPP byly neadekvátní. SPG proto musel jednat o PPP, 
které bylo nerealistické (body 35–42). 
KTERÉ FAKTORY ZAPŘÍČINILY VYKÁZANÁ ZPOŽDĚNÍ 
A PŘEKROČENÍ NÁKLADŮ NA TECHNOLOGICKÝ ROZVOJ?
 77.  Dohled nad činnostmi technologického rozvoje SPG závažným způsobem 
komplikovaly problémy související se správou a řízením, neúplným 
rozpočtem, zpožděními a průmyslovou organizací fáze vývoje a ově-
řování (body 43–50). 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 39
NAKOLIK MĚL PROGRAM GALILEO PROSPĚCH Z VÝDAJŮ 
NA ČINNOSTI VÝZKUMU A VÝVOJE?
 78.  Omezená užitečnost výsledků VTR se přičítá diskontinuitě, nevhodnosti 
6. RP k financování činností rozvoje trhu, absenci komplexní koncepce rozvoje trhu a zpožděním (body 51–57).
JAK DOBŘE SPG INTEGROVAL EGNOS DO PROGRAMU 
GALILEO? 
 79.  Integrace EGNOS do programu Galileo byla úspěšná pouze zčásti, pro-
tože mandát SPG nebyl jasný, rozhodnutí zahrnout EGNOS do konces-ních jednání zdrželo splnění programu EGNOS, institucionální rámec 
EGNOS byl nejasný a SPG věnoval rozvoji trhu pro EGNOS jen malé 
úsilí (body 58–65). 
BYL PROGRAM GALILEO VHODNÝM ZPŮSOBEM ŘÍZEN?
 80.  Řízení a správa programu byly neadekvátní. Rozdělení rolí mezi jednotlivé 
zainteresované strany ve fázi vývoje a ověřování programu (členské 
státy EU a ESA, Komise, SPG a ESA) nebylo jasně definováno. Komise 
nebyla schopna vývoj a řízení programu Galileo vhodným způsobem vést (body 66–74).
POUČENÍ DO BUDOUCNA 
 81.  Od roku 2007 se organizace programu Galileo výrazně změnila. Poučení, 
která lze z fungování SPG získat, jsou relevantní jak pro pokračování programu Galileo, tak pro další možné společné podniky a průmyslové programy. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 40
 82.  Jako programového manažera  navrhla Komise sama sebe, přitom jde 
o náročnou roli, s níž má málo zkušeností. I když krátkodobě může být 
toto řešení výhodné, Komise by měla uvážit, zda by toto uspořádání bylo z dlouhodobého hlediska uspořádáním nejvhodnějším. Účetní 
dvůr vyslovuje následující doporučení.
DOPORUČENÍ 1
Aby si získala autoritu jako manažer programu, měla by Komise  přizpůsobit své zdroje a právní a finanční nástroje specifickým  
podmínkám vývoje a řízení průmyslového programu.
Počet a odborné znalosti a zkušenosti lidských zdrojů by měly a) 
odpovídat úkolům programového manažera.
Měl by být ustaven vhodný rámec spolupráce EU a ESA. b) 
Komise by si měla zajistit finanční nástroje pro financování  c) 
infrastruktury (jiným způsobem než přes granty) a zavázat se 
k úhradě ročních nákladů na provoz a doplňování této infra-struktury v dlouhodobém horizontu.
Správa a řízení programu by měly být takové, aby progra- d) 
mový manažer mohl při plnění svých úkolů postupovat sou-
stavně (definovat očekávání, přidělit pravomoci a ověřovat  výkonnost).
 83.  K tomu, aby byl Galileo úspěšný, potřebuje jasné nasměrování. Komise 
nemůže rozhodovat o jeho budoucnosti sama, jednoznačné vedení je však prvořadé.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 41
DOPORUČENÍ 2
Komise by měla naléhavě vyjasnit politické cíle programu a trans-
formovat je do podoby strategických a provozních cílů , které určí 
další postup Galilea, a to od této chvíle až do doby po plném zave-
dení systému. Například: 
Jaká by měla být pozice Galilea jako komerčního systému? Bude a) 
hospodařit s vyrovnaným rozpočtem bez zisků a ztrát nebo bude 
vyžadovat trvalou podporu veřejného sektoru? Jde o maximální generování výnosů nebo maximální makroekonomické přínosy 
a obsluhu celého hodnotového řetězce systému Galileo pro-
střednictvím služeb a zboží vytvářených jeho aplikacemi?
Jaký bude vztah EGNOS a Galilea, až bude systém Galileo  b) 
v plném provozu? Budou fungovat bok po boku, což bude zna-menat zajištění prospěšné redundatnosti poskytovaných slu-
žeb, nebo bude EGNOS zlikvidován?
 84.  Neúspěch koncesních jednání neznamená, že v budoucnu nebude možno 
koncesní dohodu pro systém Galileo uzavřít. Veškeré budoucí pokusy 
o zapojení soukromých finančních prostředků musí vycházet z rea-
lističtějšího posouzení toho, co je schopno na trhu obstát, a toho,  
zda pro použití PPP existují důvody. Je třeba podotknout, že u jiných 
mezinárodních družicových projektů, např. Inmarsat, Intelsat, Eutelsat 
nebo EUMETSAT, úspěšné modely využití existují.
DOPORUČENÍ 3
Komise by měla věnovat přípravě komerční fáze provozu dostatek 
času a měla by přitom vycházet z osvědčených postupů členských 
států, zvážit různé modely iniciativ soukromého sektoru a vzít  
v úvahu zkušenosti ve srovnatelných odvětvích. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 42
 85.  V závislosti na rozhodnutí o tom, jakou pozici by měl Galileo jako komerční 
systém mít (viz doporučení 2), se Evropská unie buďto bude muset 
angažovat v podpoře raného rozvoje trhu pro výnosy ze systémů  Galileo/EGNOS (pro generování přímých výnosů, které budou kompen-
zovat náklady), nebo bude muset souhlasit s tím, že bude financovat 
celkové potenciální náklady systému Galileo (v příštích dvaceti letech možná až 10 miliard EUR). V prvním případě by měl být vytvořen  vhodný uživatelský rámec. 
DOPORUČENÍ 4
Komise by měla zajistit řešení těchto problémů: 
analýza, konsolidace a ověření relevantních a stabilních poža- a) 
davků uživatelů;
rozvoj akcí, které umožní další kroky (např. nutného právního b) 
a regulačního rámce);
podpora EGNOS jako výstavní skříně systému Galileo, a to cer- c) 
tifikací služby PZS, kterou EGNOS poskytuje, a uzpůsobením  
modelů využitelnosti systémů EGNOS a Galileo tak, aby byly  
kompatibilní. 
vývoj jasné a kompatibilní cenové politiky a modelu výnosů  d) 
pro služby systémů Galileo a EGNOS a režimu odpovědnosti  vůči třetím stranám.
 86.  Komise od té doby vytvořila další společné podniky (SESAR, ITER a několik 
společných technologických iniciativ). Zkušenosti z programu Gali-
leo naznačují, že přístup k těmto novým podnikům by měl být dobře 
naplánovaný a realistický. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 43
DOPORUČENÍ 5
U všech budoucích společných podniků a průmyslových programů , 
v nichž se EU rozhodne angažovat, by Komise měla: 
dbát o to, aby pro vytvoření společného podniku hovořily jasné a) 
a pádné důvody;
dbát o to, aby byly řádně uváženy všechny reálné možnosti  b) 
spolupráce se soukromým sektorem; 
usilovat o zřízení správní a řídicí struktury, která nebude překáž- c) 
kou řádného řízení programu ze strany společného podniku.
  Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 
14. května 2009. 
Za Účetní dvůr
a Účet d ů
Vítor Manuel da Silva Caldeira
předseda
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 44
EVROPSKÁ KOSMICKÁ AGENTURA
Evropská kosmická agentura je mezivládní organizace, jejíž současná podoba 
vznikla v roce 1975 sloučením dvou stávajících agentur: Evropské organizace pro vývoj odpalovacích zařízení (ELDO – z angl. European Launcher Deve-
lopment Organisation ) a Evropské organizace pro výzkum vesmíru (ESRO 
– z angl. European Space Research Organisation ). ESA má 18 členských států: 
Belgie, Česká republika, Dánsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Lucembursko, Německo, Nizozemsko, Norsko, Portugalsko, Rakousko, Řecko, Spojené krá-
lovství, Španělsko, Švédsko a Švýcarsko. Vnitrostátní orgány, které v těchto 
zemích odpovídají za oblast vesmíru, zasedají v řídící radě ESA.
Úkolem ESA je výlučně pro mírové účely zajišťovat a podporovat spolupráci 
evropských zemí v oblasti výzkumu vesmíru a souvisejících technologií a jejich aplikací pro oblast vesmíru s cílem využít je pro vědecké účely a pro 
provozní systémy aplikací založených na vesmírných technologiích. 
Činnosti ESA spadají do dvou kategorií: „povinné“ a „dobrovolné“. Programy 
prováděné v rámci souhrnného rozpočtu nebo rozpočtu pro vědu jsou 
povinné. Sem patří základní činnosti agentury (studie k budoucím projek-tům, technologický výzkum, sdílené technické investice, informační systémy 
a vzdělávací programy). Všechny členské státy na tyto programy přispívají, 
přičemž výše jejich příspěvků se odvozuje od jejich HDP. Na ostatních pro-
gramech, které jsou dobrovolné, se podílí menší počet členských států, při-
čemž jednotlivé státy samy rozhodují o míře své účasti. Jak ARTES-9, tak GalileoSat jsou dobrovolné programy. Rozpočtové výdaje ESA v roce 2006 
dosáhly téměř 3 miliard EUR. 
ESA a Evropské společenství jsou na sobě vzájemně nezávislé organizace. 
Mají každá různé členy, řídí se různými pravidly a používají různé postupy. Na ESA se nevztahují právní předpisy EU.
Spolupráci mezi těmito institucemi formalizovala rámcová dohoda mezi ESA 
a Evropským společenstvím (v platnosti od května 2004). Přístup ESA sjedno-
cuje s přístupy jednotlivých členských států EU Evropská politika pro oblast 
vesmíru, podepsaná v květnu 2007, která vůbec poprvé vytváří společný evropský politický rámec pro aktivity v oblasti vesmíru. PŘÍLOHA I
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 45
FAKTA, OBRÁZKY A ILUSTRATIVNÍ PŘÍKLADY K SYSTÉMU EGNOS
SROVNÁNÍ SYSTÉMŮ EGNOS A GALILEOPŘÍLOHA II
EGNOS Galileo
Souvislost s jiným GNSS Zesiluje signály systémů GPS a GLONASS Zcela nezávislý na ostatních GNSSSlužby 3: VS, BŽ, PZS 5: VS, KS, VRS, BŽ, PZSPokrytí Regionální (Evropa) Globální
Vesmírný segment3 odpovídače na geostacionárních (GEO) 
družicích obíhajících na oběžné dráze ve výšce 36 000 km 30 družic na střední oběžné dráze Země 
(MEO) obíhajících ve výšce 23 000 km 
Pozemní segment4 MCC (Středisko pro kontrolu úkolů)
34 RIMS (Stanice pro monitorování měření vzdálenosti a integrity)6 NLES (Navigační pozemní pozemské stanice)3 GCC (Kontrolní střediska Galileo)
20 GSS (Snímací stanice Galileo)5 Přenosových stanic pro S-pásmo (S-band) 10 Přenosových stanic pro C-pásmo (C-band)
FinancujeESA, Evropská komise, Eurocontrol, EOIG, 
zainteresované strany SPG ESA, Evropská komise, Čína, Izrael
ZDROJE FINANCOVÁNÍ EGNOS
Zdroje financování EGNOS (celkem 630 milionů EUR v cenách roku 2001)
Finanční prostředky přidĕlené mezi lety 1995 a 2007
EOIG
26 %Eurocontrol
2 %Zúčastněné 
strany SPG
7 % Evropská komise
(TEN-T + 7. RP) 
(TEN-T + FP7)
28 %
 Členské státy 
ESA (ARTES)
37 %
Zdroj: odhad EÚD.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 46
EGNOS NEMĚL DLOUHODOBOU VIZI
Cíle EGNOS se postupně upravovaly s tím, jak se program transformoval 
z ukázkového produktu na plnoprávný operační program. Systém trpěl absencí dlouhodobé strategie a politických závazků. Příklady:
 Granty Evropské komise pro systém EGNOS se vyplácely v ročních podí- a) 
lech a systematicky přicházely pozdě. Zpožďovaly se i příspěvky členských 
států ESA. Došlo proto ke zpoždění některých programových činností, 
což vedlo ke vzniku nejistoty ohledně plánování zavádění programu. 
Změny požadavků ve střednědobém výhledu, měnící se standardy b) 
a nové nápady, pokud jde o certifikaci systému, vedly ke vzniku zpož-
dění a dodatečných nákladů. 
 V září 2008 EGNOS stále neměl plán dalšího postupu. c) 
 Ačkoliv signál volné služby systému EGNOS je dostupný od července d) 
2006, systém nebyl zatím prohlášen za provozuschopný kvůli problé-
mům ohledně odpovědnosti vůči třetím stranám, nejistoty o budoucnosti 
financování a správy programu a zdráhavého přístupu Komise k přijetí 
systému po technické stránce. 
 Navzdory úsilí ESA a SPG prokázat schopnosti systému EGNOS mimo e) 
Evropu (např. v Africe, Číně a Jižní Americe) neexistuje žádná skutečná strategie pro podporu EGNOS mimo Evropu. 
V rámci organizační struktury SPG byl EGNOS přidělen do technické f) 
divize, nezacházelo se s ním tedy jako s plnoprávným víceodvětvovým 
programem. SPG také neobdržel do roku 2006 od Komise finanční pro-středky na konkrétní studie týkající se EGNOS.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 47
MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE NA SYSTÉMU GALILEO
Evropská unie uzavřela několik dohod týkajících se systému Galileo. 
Pro zajištění interoperability a kompatibility systému Galileo a stávajících 
GNSS, tj. GPS a GLONASS, byly podepsány dohody o spolupráci se Spojenými státy (2004) a s Ruskem (2006). 
Podpisem dohody o spolupráci s Čínou (2003) a Izraelem (2004) vstoupilo 
do společného podniku Galileo NRSCC a společnost MATIMOP. 
Obecné dohody o spolupráci byly podepsány i s Ukrajinou (2005), Indií (2005), 
Marokem (2005) a Jižní Koreou (2006), nikdy ale nevedly ke konkrétní účasti nebo vstupu do SPG. 
Smyslem těchto dohod bylo minimalizovat technologická a politická rizika, 
propagovat a posilovat průmyslové a politické know-how , podnítit poskyto-
vání systémových aplikací, nabídnout průnik na trh třetích zemí, propago-
vat systém Galileo jako mezinárodní standard a připravit půdu pro instalaci 
komponentů pozemního segmentu v různých částech světa.
Likvidací a vzniklými problémy s převodem SPG byly poškozeny vztahy s čín-
ským a izraelským podnikem a vznikly problémy s převodem příslušných 
dohod na GSA. Po ukončení činnosti SPG byly zastaveny i diskuse o spolu-
práci s jinými zeměmi, např. Brazílií, Mexikem, Chile, Kanadou, Argentinou 
a Austrálií. PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 48KRITÉRIA, KTERÁ ÚČETNÍ DVŮR POUŽIL PŘI POSUZOVÁNÍ, JAK VEŘEJNÝ SEKTOR POSTUPOVAL  
PŘI UDĚLOVÁNÍ KONCESE V RÁMCI PROJEKTU GALILEO, SPOLU SE SHRNUTÍM TOHOTO POSOUZENÍPŘÍLOHA IV
Kritéria (vycházejí z pokynů 
INTOSAI k osvědčeným 
postupům při auditu 
fi nancování z veřejných / 
soukromých zdrojů a koncesí)Odpovědný 
orgánByla kritéria 
splněna?Shrnutí posouzení
A. Stanovení rozsahu projektu
A.1 Výběr projektu
Jakým způsobem stanovoval 
kontrolovaný orgán prioritu možných projektů? Prováděl je v pořadí podle těchto priorit?Komise (Rada) Nebylo 
posuzováno(politické rozhodnutí)Galileo byl jedinečný projekt a rozhodnutí o jeho provedení mělo politickou povahu. Program Galileo schválila na 
základě iniciativy Komise ze začátku 90. let Rada a pověřila Evropskou komisi jeho řízením. 
Následně bylo na návrh Komise a za účelem zahájení fáze vývoje rozhodnuto formou politického konsenzu 
členských států o partnerství veřejného a soukromého sektoru / koncesi. Předpokládalo se, že při řízení a fi  nancování 
dalších fází se použije tento scénář. Viz následná sdělení Komise, studie Komise a závěry Rady z let 1994–2003. 
A.2 Defi  nice projektových požadavků
Vyjadřoval kontrolovaný orgán 
od začátku své požadavky jasně, formuloval je do podoby výstupů a jasně specifi  koval, jaká konkrétní omezení se budou na soukromý sektor vztahovat?Komise (Rada) Částečně Jak lze odvodit z přípravných prací Komise a rozhodnutí, která přijala Rada, evropský veřejný sektor defi  noval své 
požadavky velmi obecně. Navrhovaná koncese se měla vztahovat na fi  nancování a řízení zaváděcí a provozní fáze 
systému Galileo, včetně doplňování. Za tímto účelem měl držitel koncese zajistit, zahájit, provozovat, využívat a udržovat systém a jeho komponenty po dobu platnosti koncese, poskytovat pět služeb družicového systému Galileo a služby související s následným vývojem návazných aplikací. Zvažovalo se, že se do smluvního mechanismu pro koncesi k systému Galileo zahrne i vedení EGNOS a poskytování služeb EGNOS. 
Přípravné práce Komise na koncesi však nevyřešily některé klíčové otázky, např. související výnosový model 
a strategii pro přechod z fáze vývoje do zaváděcí fáze. Ačkoliv byla stručně identifi  kována některá omezení, s nimiž 
se bude soukromý sektor v rámci projektu potýkat, nebyla nastíněna strategie veřejného sektoru, kterou by bylo možno soukromému sektoru předestřít. 
Přípravné práce Komise tedy nevymezily soukromému sektoru jasné požadavky a jasná omezení navrhované 
koncese systému Galileo. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 49A.3 Odborné kapacity soukromého sektoru
Provedl kontrolovaný orgán 
předběžné posouzení odborných kapacit soukromého sektoru splnit stanovené požadavky?Komise Částečně Závěry přípravné práce Komise byly, pokud jde o vhodnost koncesního modelu ve srovnání s jeho alternativou, 
modelem společného podniku (který měl podobu kapitálových podílů v SPG), pozitivní, i když obecné. Mělo se za to, že soukromý sektor se nebude chtít na společném podniku podílet či do něj investovat z důvodů nejistoty ohledně očekávaných fi  nančních výnosů a možného střetu zájmů ve fázi vývoje a ověřování.
Komise rovněž dospěla k pozitivnímu závěru, že evropský soukromý sektor má díky zavedenému technickému 
know-how a prokázané zkušenosti z fi  nancování a řízení velkých projektů odborné kapacity, které jsou nutné 
k realizaci systému Galileo a poskytování služeb.
Jak se však uvádí v bodu A.2, požadavky na projekt nebyly dostatečně jasné. Posouzení odborných kapacit 
soukromého sektoru, pokud jde o realizaci těchto požadavků, bylo proto příliš obecné. 
Komise tedy nebyla v situaci, kdy by byla schopna odborné kapacity soukromého sektoru předběžně posoudit. 
A.4 Hodnocení možných přínosů 
Provedl kontrolovaný orgán 
předběžné hodnocení přínosů, o něž 
usiloval?Komise (Rada) Částečně K důvodům hovořícím ve prospěch provedení programu Galileo prostřednictvím PPP patřily tyto argumenty 
(viz také sdělení Komise ze dne 10. února 1999): vzájemně se doplňující způsoby fi  nancování, zlepšení koncepce 
projektu, celkově optimální využití prostředků, lepší rozjezd služeb, zásadní důraz na potřeby uživatelů a lepší řízení 
nákladů. 
Výstupem jedné ze studií provedených na popud Komise byl seznam cílů: co nejdříve (nejlépe do začátku roku 
2008) dosáhnout plné provozní schopnosti, aby bylo možno využít příležitostí, jež se naskýtají na trhu GNSS; získat významný podíl prostředků na náklady zaváděcí fáze ze soukromých zdrojů (počítalo se orientačně s dvoutřetinovým podílem); optimálně využít prostředky (optimalizací technického řešení a systému, optimalizací soutěže v rámci zadávání zakázek a efektivnosti, dosažením převodu přiměřené míry rizika a vytvořením fi  nančních 
pobídek pro výkonnosti); zapojit evropský průmysl, aby mohl těžit ze zakázek na konstrukci systému a výrobu vybavení pro uživatele; převést na soukromý sektor odpovědnost za to, že výkonnost systému a jeho specifi  kace 
budou splňovat požadavky na výkonnost jak trhu, tak veřejného sektoru; optimalizovat generování příjmů z trhu; snížit potřebu veřejných výdajů a rozložit příspěvky z veřejných zdrojů do delšího období; optimalizovat náklady po dobu životnosti systému zefektivněním činností, které je pro soukromý sektor typické. Ve studii se připouští, že u projektu s takovým množstvím cílů bude třeba kompromisů. 
Z přípravné práce Komise však žádné kompromisy nevyplynuly. Navíc tyto obecné cíle nebyly pro navrhovanou 
koncesi k systému Galileo dostatečně konkrétní. Komise měla nastínit strategii, která by uváděla například: (i) preference veřejného sektoru, pokud jde o komerční využití systému Galileo; (ii) strategii veřejného sektoru k zajištění praktického přechodu z fáze vývoje do fáze zavádění, která by řešila případy vzájemných závislostí těchto fází. 
Tyto prvky by pak mohly být použity jako smysluplná kritéria hodnocení a výběru, podle nichž se mohly posuzovat 
konkurenční nabídky podané v rámci zadávacího řízení. 
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 50Kritéria (vycházejí z pokynů 
INTOSAI k osvědčeným 
postupům při auditu 
fi nancování z veřejných / 
soukromých zdrojů a koncesí)Odpovědný 
orgánByla kritéria 
splněna?Shrnutí posouzení
A.5 Širší cíle politiky (vč. regulačních aspektů)
Posoudil kontrolovaný orgán dopad, 
jaký by případné obecné cíle politiky mohly mít na tento projekt?Komise (Rada) Částečně Projekt Galileo je limitován strategickými ohledy (např. možností využití pro vojenské účely). Členské stá ty se 
v těchto otázkách neshodnou. Nicméně se očekává, že přibližně třetina potenciálních výnosů systému Galileo se bude odvozovat od využití VRS, např. u pohotovostních služeb, bezpečnostních sil, armády. 
Vývoj aplikací GNSS také výrazně závisí na regulačních opatřeních, která budou zavedena jak na úrovni členských 
států, tak na úrovni EU. Opět i zde se mělo za to, že přibližně jedna třetina potenciálních výnosů bude záviset na legislativní podpoře veřejného sektoru, bez níž soukromý sektor nemůže očekávat výnosy. Komise ale nepředložila žádný plán, jak prostřednictvím regulačních opatření šance systému Galileo na úspěch posílit. 
A.6 Výběr nejvhodnější formy partnerského vztahuZkoumal kontrolovaný orgán před 
tím, než zvolil model fi  nancování z veřejných/soukromých zdrojů a koncesi, jiné způsoby naplnění svých potřeb, např. formou tradičního zadávání zakázek nebo privatizace?Komise (Rada) Ne Komise se v rámci svých přípravných prací tradičním zadáváním zakázek nezabývala. Svá zkoumání omezila na: (i) 
rozvoj plánu obchodní činnosti programu Galileo a (ii) vhodnou strukturu PPP. V rámci přípravných prací navrhla PPP v podobě koncesního modelu oproti modelu společného podniku. 
V rozporu s doporučeními uvedenými ve dvou studiích, které provedla společnost PricewaterhouseCoopers 
(listopad 2001 a leden 2003), nebyl posléze vytvořen komparátor veřejného sektoru, který by fungoval jako srovnávací hodnota, oproti níž by bylo možno měřit celkový přínos nabídek na PPP ze soukromého sektoru, s cílem posílit vyjednávací pozici veřejného sektoru.
A.7 InovaceZjišťoval kontrolovaný orgán 
s předstihem, jaký je prostor pro inovaci v oblastech, jako je návrh a správa, provoz a fi  nancování projektů?Komise Částečně Komise ve svých přípravných pracích uznala potřebu inovace navrhované koncese pro systém Galileo, Komise však 
přesně nespecifi  kovala, kde je inovace možná či jak ji provést. 
Komise neprovedla žádné další přípravné práce. Na začátku procesu výběru držitele koncese dokumentace 
k zadávacímu řízení účastníky vyzývala, aby navrhovali inovativní řešení tak, že povolila podávat variantní nabídky. 
Neexistence jasných požadavků na koncesi systému Galileo (viz A.2) však znemožnila zohlednit inovaci již na začátku 
procesu výběru. 
A.8 Posouzení rizika
Prošetřoval kontrolovaný orgán 
předem vhodné rozložení rizik projektu mezi aktéry z veřejného a soukromého sektoru, jichž se projekt dotýká?Komise Ne V přípravné fázi se rozdělení rizika nezkoumalo. To by bylo bývalo možné tehdy, pokud by byly pro soukromý sektor 
stanoveny jasné požadavky.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 51A.9 Cenová dostupnost a pravděpodobné optimální využití prostředků
Zvážil kontrolovaný orgán před 
začátkem procesu zadávání zakázek, nakolik bude projekt pravděpodobně cenově dostupný a bude představovat optimální využití prostředků?Komise Ne I když byla v přípravné fázi identifi  kována rizika a obtíže, jež bude třeba před uzavřením koncesní dohody se 
soukromými partnery překonat, neposuzovalo se, nakolik mohou mít tyto faktory nejistoty dopad na proveditelnost projektu. Zkoumaly se možné přínosy projektu Galileo, ale argumenty „pro“ a „proti“ koncepci koncesního modelu nebyly plně rozpracovány. 
Před zahájením procesu zadávání zakázek se cenová dostupnost a pravděpodobné optimální využití prostředků 
u koncese k systému Galileo nezkoumaly. 
A.10 Nástin obchodního případuRozpracoval kontrolovaný orgán 
řádně obchodní případ, který by podepřel rozhodnutí zahájit zadávání zakázek k tomuto projektu?Komise Částečně Na žádost Rady (usnesení Rady ze dne 5. dubna 2001) provedla Komise některé přípravné práce na podporu rozvoje 
plánu obchodní činnosti programu Galileo a na prošetření vhodného modelu PPP (obchodní případ).
Ačkoliv výsledky této práce hovořily ve prospěch podpory z veřejného sektoru s odkazem na silný poměr nákladů 
a přínosů, výhody a nevýhody využití koncesního modelu nebyly jasně prezentovány. 
B Řízení projektu
B.1 Projektový tým
Posoudil kontrolovaný orgán, 
jaké dovednosti bude potřebovat k úspěšné realizaci projektu? Kde mohl kontrolovaný orgán tyto dovednosti získat, např. od vlastních zaměstnanců nebo od externích poradců? Sestavil kontrolovaný orgán včas projektový tým?Sdílená 
odpovědnost Komise – SPGČástečně SPG zahájil provoz v září 2003, když převzal stávající zaměstnance GISS. Byli přijati i další zaměstnanci, ale SPG neby l 
schopen najmout pracovníky, kteří by měli přímé zkušenosti s řízením procesu zřizování PPP a s koncesemi. 
SPG jmenoval externí poradce až v pokročilejší fázi procesu výběru (tj. po vydání dokumentace k zadávacímu řízení 
a po soutěžním dialogu).
B.2 Průzkum trhu
Provedl kontrolovaný orgán před 
formálním zahájením zadávání zakázek průzkum trhu, aby zjistil, zda existují dodavatelé ochotní se o kontrakt ucházet?Komise Částečně
Dne 22. února 2003 vydala Komise výzvu k vyjádření zájmu (Úř. věst. C 43, 22.2.2003, s. 12) o „koncesi k systému Galileo” 
pro podniky. Smyslem této výzvy bylo vytvořit databázi společností, které by měly o koncesi zájem, a umožnit jim připravit se na zadávací řízení. Zájem vyjádřilo 85 společností, které byly následně zaregistrovány v databázi. Ačkoliv byl pro zájemce zorganizován informační den, nebylo vyvinuto žádné úsilí, pokud jde o posouzení, jak chápou požadavky navrhované v souvislosti s udělením koncese a jaký je jejich pohled na tyto požadavky. 
Obecně tedy lze říci, že potenciální dodavatelé se o projekt Galileo zajímali, před vstupem do koncesního ujednání však 
potřebovali přesněji defi  nované požadavky. 
B.3 Problémy související se zakázkou
Identifi  koval kontrolovaný orgán 
problémy související se zakázkou a vypracoval návrh smlouvy uvádějící výchozí návrhy řešení těchto problémů?SPG Částečně V průběhu fáze výběru a soutěžního dialogu byl vypracován návrh smlouvy.
Vypracování návrhu smlouvy však bylo poměrně předčasné, zejména vzhledem k panující nejistotě ohledně řady 
faktorů, z nichž nikoli nejmenší byla neexistence preferencí, pokud jde o rozhodné právo.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 52Kritéria (vycházejí z pokynů 
INTOSAI k osvědčeným 
postupům při auditu 
fi nancování z veřejných / 
soukromých zdrojů a koncesí)Odpovědný 
orgánByla kritéria 
splněna?Shrnutí posouzení
B.4 Strategie zadávacího řízení
Vypracoval kontrolovaný orgán 
strategii zadávacího řízení, která by se týkala počtu konaných kol, počtu nabídek, které budou předloženy v každé fázi řízení, přístupu orgánu ke komunikaci s uchazeči a realistického časového rámce pro zadávací řízení?Sdílená 
odpovědnost Komise – SPGČástečně Výsledkem přípravných prací Komise byl orientační plán zadávání zakázek pro fázi výběru a vyjednávání v podobě 
výzvy k vyjádření zájmu, vyhlášení koncese, předvýběrové fáze a fáze výběru. Počítalo se s tím, že zakázka bude udělena do 14 měsíců od začátku tohoto procesu. Navzdory zpožděnému začátku fungování SPG se Komise a SPG původně držely plánu zorganizovat výběr a vyjednávání v krátké době v průběhu roku 2003 a 2004 (vyhlášení koncese Úř. věst 2003/S 200 – 179789). 
Tento časový plán byl však velmi ambiciózní. Z praxe PPP/PFI ve Spojeném království vyplývá, že defi  nování 
specifi  ckých a koherentních cílů trvá podstatně déle (doba 18 měsíců není nijak výjimečná) i u průměrných, nijak 
zvlášť složitých projektů PPP. Ze zavedených postupů zadávání zakázek ESA je rovněž patrné, že na defi  nování 
robustní koncepce v prostředí evropského kosmického průmyslu je potřeba více než rok, a to i u organizace s mnoha zkušenostmi. 
B.5 Časový plán projektu
Připravil kontrolovaný orgán 
věrohodný časový rámec, který stanovil milníky, oproti nimž by bylo možné měřit pokrok, a stanovil, kdy se v rámci postupu bude přezkoumávat, zda je projekt stále realizovatelný?Sdílená odpovědnost Komise – SPGČástečně Mezi lety 2000 a 2004 byl původní obecný časový plán programu Galileo zveřejněn několikrát (viz tabulka 1 ).
Tento časový plán byl však velmi obecný a neuváděl průběžné milníky, které by se daly použít při přezkumu 
realizovatelnosti programu. V letech 2006 a 2007 byly formálně oznámeny aktualizace časového plánu.
Průběžné milníky postupu udělování koncese byly několikrát odloženy bez jakéhokoliv komentáře k trvalé 
realizovatelnosti projektu. 
B.6 Srovnání nákladů a přínosůPosoudil kontrolovaný orgán náklady 
a přínosy fi  nancování ze soukromých / veřejných zdrojů oproti alternativní možnosti zadávání zakázek?Sdílená 
odpovědnost Komise – SPGNe Přípravné práce Komise obsahovaly analýzu nákladů a přínosů projektu Galileo, u navrhované koncesní koncepce 
a alternativní možnosti tradičního zadávání zakázek však žádná taková srovnávací analýza provedena nebyla.
Jak se uvádí v bodu A.6, studie PricewaterhouseCoopers doporučovaly vypracování spolehlivého komparátoru 
veřejného sektoru. Toto doporučení však nebylo v praxi zohledněno. 
B.7 Seznam uchazečůPodařilo se kontrolovanému orgánu 
vytvořit dobrý seznam uchazečů?Sdílená 
odpovědnost Komise – SPGČástečně Předvybraná konsorcia (viz také B.2) obsáhla širokou škálu evropských průmyslových kapacit umožňujících systém 
Galileo realizovat. 
Provozovatelé a odvětví nižších úrovních odvětvového řetězce byli však marginalizováni společnostmi ze sektoru 
vesmírné výroby. Tato situace se dále zhoršila, když se jedno ze tří předvybraných konsorcií v létě 2004 rozhodlo od výběrového řízení odstoupit.
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 53B.8 Specifi  kace požadavků
Specifi  koval kontrolovaný orgán jasně 
požadavky?SPG Ne Dokumentace SPG k zadávacímu řízení sloužila především k tomu, aby uchazečům pomohla jejich nabídky 
strukturovat. I když stanovila obecné zásady, nespecifi  kovala konkrétní cíle, jasnou pozici, pokud jde o riziko, či 
preferované koncepce schválené SPG jakožto zástupcem veřejného sektoru. Dokumentace k zadávacímu řízení se zejména nezabývala koncepčními chybami a inherentními problémy navrhovaného koncesního modelu. SPG například výslovně neuvedl preferovanou variantu (či alternativní varianty) rozvoje trhu, ale pouze požádal uchazeče, aby předložili navrhované koncepce. Uchazeče sice požádal, aby popsali svou strategii týkající se problematiky převzetí výsledků IOV a odpovědnosti vůči třetím stranám, nestanovil však, jakým rozhodným právem se řídí koncesní smlouva, ačkoliv tato informace mohla být východiskem analýzy uchazečů. Jedinou výjimkou byly varianty pro vypuštění družic, kde SPG jasně uvedl, že preferuje Ariane 5 a Sojuz.
Uchazeči tedy neměli dostatečně podrobné informace o pozici a preferencích veřejného sektoru a při podávání 
nabídek byli odkázáni na svůj vlastní úsudek. K těmto nabídkám totiž neobdrželi žádné pokyny, a proto neměli možnost přesně reagovat na jasné požadavky.
B.9 Udržování konkurenčního prostřeníDařilo se kontrolovanému orgánu 
udržovat konkurenční napětí až do udílení zakázek a bylo vyjednávání s preferovaným uchazečem řízeno dobře?SPG Ne SPG nebyl úspěšný, pokud jde o udržování konkurenčního napětí, neboť nebyl schopen podvakrát vybrat 
preferovaného uchazeče a schválil sloučení uchazečů.
B.10 Pravidelné přezkumy
Prováděl kontrolovaný orgán v rámci 
zadávání zakázek pravidelný přezkum toho, zda projekt stále představuje optimální využití prostředků?Sdílená 
odpovědnost Komise – SPGNe SPG ve svých sděleních pravidelně projevoval pevné odhodlání dosáhnout dohody se soukromým sektorem, nebyl 
ale schopen posoudit realizovatelnost projektu a potenciální optimálnost využití prostředků (viz také B.5).
B.11 Rozpočty na projektové náklady
Stanovil kontrolovaný orgán 
realistické rozpočty pro všechny projektové náklady, včetně interních a externích zdrojů? Kontroloval tyto rozpočty?Sdílená 
odpovědnostAno SPG u všech svých úkolů spoléhal na schválení ročních rozpočtů. 
Komise a SGP však neprovedly odhad míry výdajů veřejného a soukromého sektoru pro celý proces výběru 
a vyjednávání. Soukromý sektor předložil v říjnu 2005 odhad ve výši 24,5 milionů EUR. 
B.12 Jmenování poradců
Jmenoval kontrolovaný orgán na 
základě veřejné soutěže kvalitní externí poradce?Sdílená 
odpovědnostČástečně SPG vybral zkušené externí poradce formou veřejné soutěže, ale jmenoval je až v pozdější fázi výběrového procesu 
(tj. až po vydání dokumentace k zadávacímu řízení a soutěžním dialogu).
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 54Kritéria (vycházejí z pokynů 
INTOSAI k osvědčeným 
postupům při auditu 
fi nancování z veřejných / 
soukromých zdrojů a koncesí)Odpovědný 
orgánByla kritéria 
splněna?Shrnutí posouzení
B.13 Řízení nákladů
Jak kontrolovaný orgán monitoroval 
a řídil své projektové náklady, včetně interních a externích zdrojů?Sdílená 
odpovědnostČástečně SPG zaměstnal externí poradce a konzultanty prostřednictvím rámcových smluv uzavřených po vyhlášení veřejné 
soutěže. Náklady byly udržovány pod kontrolou zadáváním jednotlivých objednávek prací. 
SPG však neměl žádnou dlouhodobou politiku pro řízení nákladů na externí poradce. 
C. Nabídky a zakázka
C.1 Nabídky uchazečů
Nabídli uchazeči uspokojivou škálu řešení? Částečně Nabídky, které SPG obdržel, odrážely odborné znalosti a zkušenosti uchazečů, kteří patří v tomto odvětví k předním 
evropským aktérům. 
Protože však veřejný sektor nestanovil přesné specifi  kace (viz B.8), uchazeči postrádali pokyny k vyhotovení nabídek, 
a neměli tak možnost přesně reagovat na jasné požadavky.
Na tento problém upozornil jeden předvybraný uchazeč, který na jaře 2004 přesně předpověděl výsledek procesu 
udělování koncese (zápis z jednání v rámci soutěžního dialogu):
„Dokumentace SPG k zadávacímu řízení uvádí řadu dobrých pokynů a rozhodnutí pořádat pravidelně 
každé dva týdny dvoustranná setkání (tj. v rámci soutěžního dialogu) je moudré; podstatné obavy nicméně přetrvávají. Na analýzu požadavků SPG, rozpracování plánu obchodní činnosti provozní společnosti pro systém Galileo a předložení nabídky do 1. září tohoto roku je příliš málo času. Nabídky sepsané v dané lhůtě se budou muset ve značné míře uchýlit k dohadům. Ústní pobídky uchazečům, aby dělali, co mohou, jsou v rozporu s písemnými pokyny, které požadují vytvoření a předložení právně závazné nabídky. SPG nemá prostředky k tomu, aby mohl provést platné srovnání nabídek na základě jejich hodnoty pro veřejný sektor. Nevytváří totiž plán obchodní činnosti veřejného sektoru, který by mu umožnil takové srovnání provést, a v daném časovém rámci soutěže není ani schopen tak učinit. Poměřování nabídek nebude konzistentní zejména z důvodu: (i) potřeby uchazečů omezit nabídky podmínkami. Tyto podmínky budou u různých nabídek různé a SPG nebude schopen je zhodnotit; (ii) požadavku SPG, aby uchazeči vytvořili své vlastní hlavní závazky, co se týče výstupů. Tyto budou u různých nabídek různé a SPG je nebude schopen zhodnotit.Uchazeči se tedy vystavují rizikům souvisejícím se zadáváním zakázek, což je zcela v rozporu s přijatými zásadami PPP.“ 
Jak bylo předpovězeno, podané nabídky neobsahovaly pevně stanovené ceny a závazky a SPG byl nucen fázi výběru 
prodloužit. Výše uvedené mínění potvrzuje i technická poznámka poradce SPG z prosince 2004: 
„Nedostatečně rozpracované návrhy uchazečů v řadě případů odrážejí nejistotu, která panuje ohledně 
požadavků SPG. Tato nejistota byla příčinou toho, že se nabídky od sebe z hlediska své struktury podstatně lišily (což ztěžovalo přímé porovnání), a toho, že oba uchazeči předložili pouze orientační údaje o cenách.“
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 55C.2 Posouzení nabídek
Provedl kontrolovaný orgán široké posouzení nabídek? Částečně SPG posuzoval a klasifi  koval obdržené nabídky podle svých předem stanovených obecných hodnoticích kritérií 
(fi nančních, technických, manažerských).
V únoru 2005 však SPG nakonec dal soutěžícím nabídkám stejné celkové posouzení (viz také C.1).
C.3 Volba uchazečeProvedl kontrolovaný orgán posouzení výsledků 
hodnocení tak, aby vybral nabídku představující optimální využití zdrojů?Částečně SPG hodnotil nabídky tak, že použil svá formální hodnoticí kritéria pro zadávací řízení. Neměl však k dispozici 
podrobná a komplexní hodnoticí kritéria, která by přesně refl  ektovala požadavky, podle nichž by se posuzovaly 
a srovnávaly soupeřící nabídky (viz také A.4).
SPG dvakrát prohlásil, že není schopen vybrat preferovaného uchazeče: v říjnu 2004 a znovu pak po prodloužení fáze 
výběru v únoru 2005.
C.4 Změny v průběhu jednání s úspěšným uchazečemMinimalizoval kontrolovaný orgán změny podmínek 
dohody v průběhu konečných jednání s úspěšným uchazečem?Ne Po schválení sloučení a podání společné nabídky nebyl již SPG schopen proces vyjednávání řídit a vynutit si 
dodržování podmínek sloučení; na vyjednávání mělo negativní dopad složení sloučeného konsorcia a jeho neschopnost dosáhnout shody (kvůli počtu akcionářů, rozdílným zájmům, zkušenostem v oblasti PPP atd.).
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 56
GLOSÁŘ TERMÍNŮ POUŽÍVANÝCH V TÉTO ZPRÁVĚ
Alokace rizika : Dohoda mezi stranami projektu financovaného z veřejných / 
soukromých zdrojů nebo koncesní dohoda, jež stanoví, která strana či strany nesou odpovědnost a finanční či jiné důsledky vyplývající ze vzniklých udá-lostí. Minimalizuje se tak možnost, že dojde ke konkrétní nežádoucí události, 
a zmírňuje se tím její možný dopad. 
Komparátor veřejného sektoru : Odhad nákladů projektu v případě využití 
tradičních metod zadávání zakázek. Pomáhá určit, zda soukromé financování 
představuje optimálnější využití prostředků než tradiční zadávání zakázek. 
Koncesní dohoda : Dohoda mezi partnery z veřejného a soukromého sek-
toru udělující partnerovi ze soukromého sektoru výhradní právo provozovat veřejně prospěšnou službu, udržovat ji a investovat do ní. 
Konkurenční napětí : Situace, v níž jsou konkurenti nuceni činit zadávající 
organizaci co možná nejatraktivnější nabídky zboží/služeb/cenových nabí-
dek, aby neztratili své postavení ve prospěch konkurence, což vede k lepší 
celkové nabídce pro zadavatele. 
Obchodní plán : Formální vyjádření souboru cílů obchodní činnosti, důvodů, 
proč se považují za dosažitelné, a plán jejich realizace.
Obchodní případ : Informace obsahující odůvodnění realizace a pokračování 
projektu. Uvádí důvody a odpovědi na otázku, „proč» projekt realizovat.
Partnerství veřejného a soukromého sektoru : Veřejná služba nebo soukromá 
firma financovaná či provozovaná prostřednictvím partnerství veřejné správy 
a jedné či více společností ze soukromého sektoru. 
Platba za dostupnost : Periodická platba koncesionáře veřejnému orgánu za 
poskytnutí dostupné infrastruktury či služby.
Převod rizika : Převod rizika, jež normálně nese zadávající organizace na 
poskytovatele služeb ze soukromého sektoru. PŘÍLOHA V
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 57
Správní a řídicí struktury : Zavedený systém dohledu, který umožňuje vedení 
provádět kontrolu nad projektem; zahrnuje rozdělení manažerské odpověd-nosti a procesy a systémy výkaznictví pro vedení. 
Střet zájmů : Situace, v níž jistá osoba nebo organizace zastává dvě funkce, 
jejichž cíle a zájmy si vzájemně odporují. 
Tradiční zadávání zakázek : Smlouva, v níž zákazník prostě platí dodavateli 
za poskytnutí aktiva v závislosti na tom, jak práce na vytváření tohoto aktiva postupuje. Aktiva jsou plně splacena při dokončení. Údržbu těchto aktiv upra-vují zvláštní smlouvy, zatímco za jejich provoz zůstává odpovědný veřejný sektor.
Uživatelský segment systému Galileo : Na rozdíl od vesmírného a pozem-
ního segmentu tohoto systému uživatelský segment transformuje signály 
do podoby služeb pro konečné uživatele. Skládá se z různých typů uživa-
telských přijímačů. 
Zadávací řízení : Postup, v jehož rámci se zveřejňuje výzva k podání nabídek 
a jsou přijímány a hodnoceny nabídky společností ze soukromého sektoru 
na provozování služeb na základě dohody o financování z veřejných / sou-
kromých zdrojů a koncesní dohody s cílem získat hospodářsky nejvýhodnější nabídku.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 58
ODPOVĚDI KOMISE
SHRNUTÍ
I. – V. 
Galileo a EGNOS jsou dva přelomové pro-
gramy pro vytvoření evropského globálního 
navigačního a družicového systému. Evrop-ská kosmická agentura (ESA) a Komise zahá-jily tyto programy jako společnou iniciativu 
a od svých členských států pro ně získaly  
značnou podporu.
ESA byla pověřena činnostmi technologic-
kého rozvoje a Komise se ujala vytváření  politik. Společně zřídily společný podnik  Galileo jako koordinační platformu pro  dohled nad fází vývoje a ověřování.
Pro zaváděcí a provozní fázi zřídila Rada na 
návrh Komise regulační agenturu – Úřad pro 
dohled nad evropským GNSS (GSA), jenž má 
zastupovat zájmy veřejného sektoru v part-
nerství veřejného a soukromého sektoru  (PPP).
Od zahájení programu Galileo hrály klíčo-
vou úlohu členské státy a Evropská kosmická agentura. Poté, co se ukázalo, že zabezpečit financování ze soukromých zdrojů je obtížné, integrovaný program Galileo/Egnos se stal v roce 2008 programem EU plně financo-vaným z rozpočtu EU. Od té doby Komise  
zastává úlohu programového manažera.  
Díky novému uspořádání byly jasně stano-
veny povinnosti a Komise je v současnosti  názoru, že k dosažení cílů směřuje správným 
směrem. Komise připouští, že došlo ke zpož-děním a k překročení nákladů, ovšem vzhle-dem k inovativnímu charakteru a technické 
náročnosti přípravného projektu považuje  
hodnocení řízení fáze vývoje a ověřování,  
které provedl Účetní dvůr, za příliš záporné. Při pohledu zpět se zdá, že bylo možné vyvi-
nout větší iniciativu, aby se některé pro-blémy, které se objevily, začaly řešit dříve.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 59
V.
i) 
Společný podnik Galileo (SPG) byl zřízen  jako spojnice mezi ESA, odpovědnou za čin-nosti technologického rozvoje (ověřování na oběžné dráze), a Evropskou komisí, odpo-vědnou za politickou stránku. 
ii) 
Komise neustále na program dohlížela, aniž by zasahovala do povinností ESA, zejména  
pokud šlo o technické a průmyslové aspekty. 
Kdykoli bylo nezbytné zabránit zablokování programu nebo navrhnout jeho změny,  Komise zasáhla.
VI. 
Volba PPP byla politickým rozhodnutím,  
které přijala Rada. Komise obdržela jasný  
politický mandát k přípravě PPP ve velmi  
omezené době a připravila jej na základě  
informací, které byly v tomto velmi specific-kém a inovativním odvětví tehdy dostupné. 
Zástupci průmyslu v reakci na výzvu k vyjád-
ření zájmu o PPP ve formě koncese předložili 
několik seriózních a zároveň realistických  návrhů.
VIII. 
Prostřednictvím SPG a posléze GSA Komise využila prostředky z 6. rámcového programu 
na financování činností technologického  
rozvoje a činností VTR souvisejících s apli-
kacemi. Tyto projekty v oblasti VTR, přede-vším činnosti VTR týkající se vývoje aplikací 
přinesou ovoce ve středně- až dlouhodobém horizontu (2009–2015). Využití této práce  bude obsaženo v připravovaném akčním  
plánu pro využívání GNSS.IX. 
Návrh Komise integrovat EGNOS do systému Galileo fakticky zachránil program EGNOS  a zajistil finanční prostředky nezbytné pro 
pokračování v tomto projektu. Komise zastá-
vala tento integrovaný přístup během jed-nání o koncesi i po něm.
X. 
Prohlášení Účetního dvora nebere řádně  v úvahu reálnou situaci v té době. Programu 
se účastnila řada zainteresovaných stran  
z veřejného sektoru (členské státy EU, člen-ské státy ESA, ESA, třetí země, Komise), které měly různé institucionální role a povinnosti, a Komise aktivně pracovala na nalezení  nástrojů, jejichž prostřednictvím by se tyto zainteresované strany mohly řádně zapojit. 
Na poli mezinárodní spolupráce dosáhla  
Komise skutečného pokroku. Vytvoření  
SPG a GSA i návrhy na přesměrování pro-
gramu, které vyvrcholily přijetím nařízení  č. 683/2008, prokazují vedoucí úlohu, jíž se 
Komise zhostila při respektování rolí zainte-
resovaných stran.
XI. 
Komise obdržela jasný mandát k tomu, aby 
převzala řízení programu v zaváděcí fázi,  
a proto začala přizpůsobovat své řídící kapa-
city, jak ve svých útvarech, tak ve spolupráci 
s kvalifikovanými externími poradci.
XII. 
Zkušenosti získané prostřednictvím pro-
gramu Galileo jsou sdíleny s členskými státy a ostatními zainteresovanými stranami, aby se řízení velkých infrastrukturních programů 
zlepšilo.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 60
ÚVOD
2.
Evropská kosmická agentura (ESA) a Komise 
zahájily programy EGNOS a Galileo jako spo-
lečnou iniciativu a od svých členských států pro ně získaly značnou podporu.
ESA byla pověřena činnostmi technologic-
kého rozvoje a Komise se ujala vytváření  politik. Společně zřídily společný podnik  
Galileo jako koordinační platformu pro  
dohled nad fází vývoje a ověřování.
Pro zaváděcí a provozní fázi zřídila Rada na 
návrh Komise GSA, jenž má zastupovat zájmy veřejného sektoru v partnerství veřejného  a soukromého sektoru (PPP).
HISTORIE SYSTÉMU GALILEO
15. 
Pro účely provádění fáze vývoje programu  
Galileo byl zřízen společný podnik Galileo  
s cílem zajišťovat jednotnou správu a finanční kontrolu projektu pro fázi výzkumu, vývoje 
a demonstrace programu Galileo a k tomuto 
účelu mobilizovat finanční prostředky vyčle-
něné na tento program (článek 1 nařízení  
(ES) č. 876/2002). Odpovědnost za tech-
nickou stránku byla v této fázi svěřena ESA 
v rámci jejího programu GalileoSat. Schvá-
lení programu GalileoSat členskými státy  ESA bylo impulsem k zahájení průmyslových 
činností. Koordinační platformou mezi ESA a Komisí ve fázi vývoje a ověřování byl spo-lečný podnik Galileo.17. –18. 
Podle článku 2 stanov tohoto podniku jsou 
jeho hlavními úkoly:
1)  dohlížet na integraci EGNOS do pro-
gramu Galileo a na provádění fáze vývoje 
a ověřování;
2)  ve spolupráci s ESA zahájit průmyslové 
činnosti vývojové fáze;
3)  ve spolupráci s Komisí a ESA připravit  
zaváděcí a provozní fázi prostřednictvím řízení zadávacího řízení, které povede  k uzavření koncesní dohody;
4)  dohlížet na provádění všech činností  
programu.
21. 
Rada na zasedání ve složení pro dopravu  
v březnu 2004 vyzvala Komisi, aby v říjnu  
2004 předložila sdělení, které se nebude  zabývat pokrokem dosaženým ve fázi vývoje 
a ověřování, nýbrž začátkem zaváděcí a pro-
vozní fáze.
Zpoždění v technologickém rozvoji (ověřo-
vání na oběžné dráze) nebylo v té době pova-
žováno za neslučitelné se započetím činností 
zaváděcí fáze programu v roce 2006.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 61
22. 
Z údajů, jež byly tehdy k dispozici, vyplývalo, 
že není nereálné očekávat příznivý výsledek 
postupu zadávání zakázek. Sdělení uvádělo, že postup byl dosud úspěšný a požadovalo potvrzení Rady za následujícím účelem:
–  umožnit společnému podniku dokončení 
jednání o koncesní smlouvě, jež měla být 
podepsána v roce 2005 a
–  umožnit zainteresovaným stranám ze  
soukromého sektoru, aby potvrdily své nabídky a finanční závazky.
23. 
Komise, plnící politické povinnosti, jež  
jí byly svěřeny, požádala bývalého člena  
Komise Van Mierta o zprostředkování, a tak 
vytvořila podmínky k tomu, aby členské státy 
mohly dosáhnout dohody. Komisi se zda-řilo odblokovat jednání o koncesi a tu část 
fáze vývoje a ověřování, kterou pozastavily 
neshody mezi členskými státy od července 
do prosince 2005.
26. 
V roce 2006, zejména v druhé polovině roku 
2006 společný podnik Galileo redukoval roz-
pory se sloučeným konsorciem se silnou pod-
porou Komise a Evropské investiční banky  
na několik podstatných otázek, které stále  
vzdorovaly vyřešení. Výsledek těchto jednání byl spolu s vyjednávací skupinou a dalšími 
činnostmi společného podniku Galileo pře-veden na konci roku 2006 do GSA.27. 
Na konci roku 2005 Komise připravila půdu 
pro zaváděcí fázi, a to zahájením kroků, které 
měly zajistit předání agendy SPG, zřízeného pro rozvojovou fázi, úřadu GSA, zřízenému s cílem zastupovat zájmy veřejného sektoru 
v režimu PPP v zaváděcí a provozní fázi.
Komise přitom jednala na základě dvou před-
pokladů: 1) že jednání o koncesi by mohla  
být dokončena do konce roku 2006, což se dalo odůvodněně předpokládat vzhledem  ke stavu jednání po sloučení konsorcií, a 2) že zpoždění, která se objevila ve fázi ově-řování na oběžné dráze, znamenají, že tato fáze bude trvat i po skončení činnosti SPG.
28. 
Souběžně s tím se ESA v letech 2006 a 2007 
setkávala se závažnými problémy při řízení jak systému EGNOS, tak programu Galileo.  
Problémy se službou EGNOS byly převážně 
technického rázu. V programu Galileo dochá-
zelo ke značnému zpoždění a k překročení  nákladů při organizaci průmyslových čin-
ností programu a při řízení agenturou ESA. 
Tato agentura zahájila velkou reorganizaci 
smluvních vztahů, které vytvořila pro pro-
gram GalileoSat.
Komise, která se potýkala s uvedenými obtí-
žemi a s pozastavením koncesních jednání, navrhla Radě a Parlamentu, aby program  
přesměrovaly a financovaly zaváděcí fázi  z rozpočtu Společenství. Rovněž navrhla, že se ujme role programového manažera a vyu-
žije ESA jako zástupce pro zadávání zaká-
zek pro zaváděcí fázi. Dne 9. července 2008 
bylo přijato nařízení č. 683/2008 o dalším  provádění evropských programů družicové 
navigace.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 62
29. 
Předmětem sdělení z května 2007 nebylo  podrobně popsat důvody, proč vyjednávání o koncesi neuspěla, ale spíše zhodnotit  výsledky jednání a navrhnout cestu vpřed.
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
31. V období auditovaném Účetním dvorem (září 2003 až prosinec 2006) byl zřízen SPG s cílem zajišťovat jednotnou správu a finanční kon-trolu projektu pro fázi výzkumu, vývoje  a demonstrace programu Galileo a mobilizo-vat finanční prostředky vyčleněné na tento program.
PŘIPOMÍNKY
39. Koncepce PPP vycházela ze studií a zpráv  vypracovaných během definiční fáze pro-gramu Galileo, která prokázala, že provedení zaváděcí a provozní fáze a komerční provoz programu Galileo jsou v rámci struktury  
PPP zahrnující financování ze soukromých  
prostředků uskutečnitelné. Volba PPP byla  
podpořena a schválena Radou. Jeho pří-
prava byla komplikována omezeným časem. 
Zástupci průmyslu v reakci na výzvu k vyjád-
ření zájmu o PPP ve formě koncese předložili 
několik seriózních a zároveň realistických  návrhů.
41. 
Jak ukázaly studie, které má Komise k dis-
pozici, osvědčené postupy v oblasti PPP  
byly rozhodně zohledněny. Tyto osvědčené 
postupy však byly vypracovány v zavede-ných průmyslových odvětvích a službách  
(dálnice, nemocnice, elektrárny atd.), kde  jsou rizika již poměrně dobře známa a kde  je snadné vytvořit komparátory nákladů na základě existujících údajů o nákladech. To  však zdaleka neplatilo ani neplatí o zaváděcí 
a provozní fázi a komerčním provozu pro-gramu Galileo.a) 
Vzhledem k ojedinělému charakteru pro-gramu Galileo bylo pro nedostatek údajů  velmi obtížné použít osvědčené postupy  z PPP jako vypracování spolehlivého kom-parátoru veřejného sektoru.
Faktický rozdíl mezi rozsahem fáze IOV (ově-
řování na oběžné dráze) a plnou operační  
schopností neumožnil na základě údajů z IOV takovýto komparátor vypracovat.
Studie zadané Komisí a SPG jasně poukázaly 
na možná rizika při zaváděcí a provozní fázi a komerčním provozu navrhované infrastruk-tury a jako dosažitelné vyhodnotily účinné rozdělení těchto rizik v rámci režimu PPP ve formě koncese.
b) 
Vzhledem k nedostatku času a k tomu, že  
bylo obtížné nalézt dostatek precedentů,  z nichž by bylo možno vycházet, zvolily  
Komise a SPG pro zadávání zakázek postup 
soutěžního dialogu za účelem postupného  
dolaďování specifikací zadávacího řízení.
Postup soutěžního dialogu se využívá pro  
řešení složitých případů, jako je PPP pro pro-
gram Galileo vzhledem k jeho technickému, 
finančnímu a právnímu uspořádání.
Skutečně se předpokládalo, že neznámé  
prvky, typické pro PPP pro program Galileo, budou vyřešeny tímto postupem prostřed-
nictvím jednání s motivovanými uchazeči.
Tento postup byl prodloužen právě proto,  
aby uchazeči mohli předložit podrobné  
a důvěryhodné obchodní plány a modely  
financování.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 63
Prodloužení dialogu a jednání SPG s uchazeči 
i po sloučení přineslo významné výsledky,  které byly začleněny do znění hlavních  podmínek.
c) 
SPG zaměstnával odborníky, kteří získali  
zvláštní zkušenosti v oblasti výzkumu vesmíru 
a měli rovněž zvláštní zkušenosti s řízením projektů veřejné infrastruktury a s financo-
váním. Neexistovala žádná „mezera ve zna-
lostech“ ve srovnání s týmy z příslušného  průmyslu.
Na vytváření koncepce programu se podíleli 
zkušení poradci (viz zejména studie o zahá-jení projektu). Již od počátku aktivní fáze  soutěžního dialogu byly společnému pod-
niku Galileo nápomocny zkušené poraden-
ské společnosti (PricewaterhouseCoopers,  
Lovell‘s, …) a vedoucí pracovníci Evrop-ské investiční banky, a to jak při jednáních 
před sloučením uchazečů a po něm, tak i při 
samotném procesu slučování.
d) 
SPG ani Komise nepodporovaly sloučení dvou 
nabídek. Pro zmírnění vlivů na tento proces, 
které popsal Účetní dvůr (v podstatě ztráta 
konkurenceschopnosti), stanovila Komise  
podmínky pro schválení sloučení.
Po podrobném prozkoumání společného  
návrhu představitelé SPG s pomocí vysoce  kvalifikovaných poradců dospěli k závěru,  že společný návrh představoval lepší vyu-žití finančních prostředků než jednotlivé  nabídky.e) 
Členské státy nemusely čerpat pouze z ofi-ciálních zpráv SPG, protože byly zastoupeny v dozorčí radě SPG, která byla podrobně  informována o pokroku v jednáních a v pro-vádění programu.
Byly rovněž zastoupeny ve zvláštních pracov-
ních skupinách, například v setkání odbor-
níků na PPP, kde mohly zblízka sledovat  proces vyjednávání a byly plně informovány 
o potížích, jež se při jednáních vyskytly, tj. 
v záležitostech souvisejících s koncesí.
Jakkoli byla jednání náročná, obě strany je 
vedly strukturovaně a profesionálním způso-bem. SPG na jejich základě nemohl odůvod-něně zpochybňovat proveditelnost koncese. 
Zprávy SPG byly určeny širšímu okruhu pří-
jemců než pouze členským státům, a proto 
některé informace obchodní povahy musely 
být důvěrné.
42. 
Model PPP navržený Komisí se od ostatních 
tehdy existujících modelů lišil. Specifická  povaha činností a možná rizika znamenaly, 
že jiné projekty nemohly mít pro program  
Galileo referenční hodnotu z hlediska sdílení 
rizik a financování veřejným a soukromým  
sektorem.
a) 
Technickou náročnost projektu Galileo uzná-vají všechny zainteresované strany a zejména 
soukromý sektor.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 64
b) 
Studie o zahájení projektu jasně uvedly, že 
je těžké předvídat příjmy, které budou gene-rovány, to však nepovažovaly za překážku  
realizace režimu PPP.
Platby za dostupnost od veřejného sektoru 
byly považovány za vhodný nástroj pro zajiš-tění finanční životaschopnosti programu.
Hlavní podmínky obsahovaly možnou struk-
turu plateb za dostupnost, o níž byla dosa-
žena dohoda se soukromým sektorem na  
vysoké úrovni.
c) 
Skutečnost, že za návrh struktury byl odpo-
vědný veřejný sektor prostřednictvím fáze  
vývoje, byla soukromému sektoru známa  
a byla označena za velmi komplexní prvek  
ve vztahu k odpovídajícímu rozložení rizika 
v režimu koncese.
Zprávy odborníků na tuto oblast to však  
nikdy neoznačily za významnou překážku  
proveditelnosti režimu koncese.
Je třeba připomenout, že zástupci průmyslo-
vého odvětví, které vypracovalo návrh pro-jektu ve fázi vývoje, se ve velké míře ucházeli o koncesní smlouvu.
Rámeček 2 
Tržní riziko, riziko návrhu a v menší míře  
režim odpovědnosti vůči třetím stranám byly 
při jednáních nejspornějšími oblastmi.V jejich průběhu však bylo dosaženo pokroku 
alespoň pokud jde o rozložení odpovědnosti a tržního rizika.
Dále je pravděpodobné, že k selhání jednání 
o koncesi přispěly i další faktory, například že si průmysl uvědomil existenci výhodněj-ších možností financování.
Potíže s přenosem 
tržního rizika  byly iden-
tifikovány a vzaty v úvahu, hlavní podmínky 
proto jasně směřovaly k možné dohodě, kde 
by v prvním stádiu byl přenos rizika mini-
mální a která by obsahovala mechanismy pro postupné zvyšování stupně přenosu tržního 
rizika v průběhu smlouvy.
Přenos 
rizika návrhu  byl při jednáních o PPP 
nejkontroverznějším bodem.
Fázi ověřování na oběžné dráze, jež byla  
původně navržena ke snížení rizika návrhu, 
vnímal soukromý sektor jako jeho největší  
překážku.
Postoj zástupců průmyslu, kteří odmítali  
podstoupit jakékoli riziko návrhu kvůli  nedostatečné informovanosti, míře zapo-jení a nedostatku kapacit pro ověřování ve fázi IOV, vyvolal při jednáních silné námitky, protože potenciální držitel koncese se sklá-
dal především z těch samých průmyslových 
hráčů, kteří měli ve fázi návrhu o svých  výsledcích přehled.
Základní prvky struktury pro zmírnění 
odpo-
vědnosti vůči třetím stranám  byly dohod-
nuty na úrovni hlavních podmínek.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 65
43. 
Podle nařízení o zřízení SPG tento podnik  
„pověří [agenturu ESA] prováděním činností požadovaných v průběhu fáze vývoje, které 
se týkají vesmírného a pozemského seg-
mentu systému“.
ESA vykonávala tyto činnosti v rámci pro-
gramu GalileoSat financovaného společně  
členskými státy ESA (na dobrovolném  základě) a Evropskými společenstvími.
45. 
ESA byla odpovědná za provádění programu 
GalileoSat a podávala společnému podniku Galileo zprávy o jeho aktivitách. SPG měl, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 stanov SPG, pouze dohlížet na správnou koordinaci všech fází 
programu, jeho úkolem nebylo nahradit  
technickou odbornost agentury ESA.
47. 
Rozpočet fáze vývoje a ověřování programu 
Galileo byl vytvořen na základě studií zada-
ných Komisí a byl přijat agenturou ESA v pro-
hlášení ke GalileoSat.
V prohlášení o programu GalileoSat bylo  
standardně stanoveno, že příspěvek ESA  se může pohybovat v rozpětí 20 %, čímž se fakticky vytvořila 10 % rezerva z celkového rozpočtu na nepředvídané výdaje, která se ale vzhledem k náročnosti programu ukázala 
jako nedostačující.
48. 
Pozdní zahájení programu GalileoSat člen-
skými státy ESA vedlo ke zpožděním a ke  zvýšeným nákladům, které se nepodařilo  nahradit.49. 
Zakázky ve fázi ověřování na oběžné dráze 
zadávala ESA podle svého vlastního systému zadávání zakázek.
ESA zvolila průmyslové uspořádání vedené 
jediným hlavním dodavatelem, které však  zajišťovalo, přinejmenším pokud jde o část programu financovanou členskými státy ESA, 
zeměpisnou vazbu na subdodavatele.
Galileo byl první a jediný program GNSS,  
který byl otevřen účasti evropského kosmic-
kého průmyslu. Bylo tedy pravděpodobné, že 
hlavní dodavatel, který byl vybrán, bude mít stálou konkurenční výhodu pro budoucí sou-
těže (především pro zaváděcí fázi). To mělo 
závažné důsledky pro průmyslovou politiku 
navrhovanou agenturou ESA.
V důsledku této situace a aktivit několika  
zainteresovaných členských států byl hlav-ním dodavatelem nakonec vybrán společný 
podnik protikladných společností, které  
nikdy nedokázaly řádně spolupracovat.
ESA, která se potýkala se zvýšenými náklady 
a zpožděním, se v prosinci 2007 rozhodla pro odlišné průmyslové uspořádání a smluvní  rámec, podle nějž by přímo přejala hlavní  úkoly a zadávala přímo subdodavatelům  různé balíky pracovních činností.
53. 
Výzkumné činnosti financované z 6. rám-
cového programu se zaměřily na všechna  
hlavní uživatelská odvětví a zabývaly se  
výzkumem aplikací a dalších aspektů (nor-malizace, právní aspekty a aspekty poskyto-vání služeb, trhy …), které umožní budoucí využití programu Galileo. Výzkumné projekty v různých uživatelských odvětvích většinou 
obsahovaly vývoj, testy a demonstrace.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 66
Využití této práce bude zahrnuto do při-
pravovaného „akčního plánu pro využívání GNSS“.
Definice služeb, které byly základem pro  
systémové specifikace, byla v rámci finan-cování z 5. rámcového programu provedena již dříve.
54. 
Cílem rámcového programu je podporovat  
vývoj technologií a služeb, přičemž se účast-
níkům trhu ponechá výběr oblasti, v níž má 
tento vývoj probíhat. Tento přístup prokázal svoji platnost, protože několik společností, 
zejména malých a středních podniků, zís-
kalo znalosti a zkušenosti, díky nimž zau-
jaly vedoucí postavení na trhu. Lze uvést  
například Ifen a Septentrio (duální přijímače 
Galileo/GPS), Polestar (interiérová řešení pro 
určování polohy) a Telesys (služby založené na určení geografické polohy).
Jako v každé výzkumné činnosti není výsle-
dek projektů zaručen a závisí na různých fak-
torech, které jsou mimo působnost Komise. O využití výsledků na komerčních trzích  
musí nadále rozhodovat sama projektová  konsorcia.
55. 
Další činnosti na projektech prováděli v GSA 
zejména zaměstnanci, kteří předtím na těchto projektech pracovali ve společném podniku 
Galileo. GSA podporoval šíření výsledků pro-
jektů tím, že založil internetovou databázi  
výsledků projektů, uspořádal dvě úspěšné  akce s názvem „Growing Galileo“, kde byly tyto výsledky zhodnoceny, a zveřejnil pře-hled těchto výsledků.Řada projektů v 6. rámcovém programu byla 
zpožděna, ale analýza projektů ukazuje na  různé příčiny, které s tímto převodem nemu-
sely souviset.
56. 
Mezi činnosti financované z 6. rámcového  programu patří vývoj nových aplikací, zhod-nocení souvisejícího tržního potenciálu,  zkoumání možných obchodních modelů a hle-dání obchodních plánů vhodných vzhledem k jejich komerčnímu využití. Ze zkušeností s vývojem trhu a technologickými inova-cemi je zjevné, že většina tržních inovací se vytváří na trhu samotném, nikoliv přístupem 
„shora dolů“. To obzvláště platí pro nerozvi-
nuté trhy jako tento, na nichž by SPG a úřad 
pro dohled měly problémy s vypracováním 
celkových strategií rozvoje.
57. 
Zpožděním programu Galileo/EGNOS lze čás-
tečně vysvětlit zpoždění některých projektů 
6. RP.
60. 
Systém EGNOS trpěl zpožděními především kvůli technologickým potížím mimo působ-nost Komise. Tyto potíže vedly ke zpožděním ve vývoji.
a) 
Uzavření dohody o EGNOS se ukázalo vzhle-dem k potížím ve vztazích mezi různými  
stranami zúčastněnými na systému EGNOS  
jako velmi obtížné. Dohoda byla dokončena 
na konci roku 2008 a podepsána 31. března 2009. Program ESA pro EGNOS (ARTES9),  v němž je EGNOS v současnosti provozován, skončil 31. března 2009 a do té doby měl  
být tento systém v souladu s technickými  
specifikacemi nezbytnými k jeho využívání 
hospodářským subjektem.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 67
b) 
V březnu 2009 bude systém skutečně certifi-
kovatelný, a v souladu s nařízením o vytvo-ření jednotného evropského nebe se plánuje, 
že provozovatel získá certifikaci do roku  
2010.
61.
b) 
Integrace EGNOS do systému Galileo byla  sice stanovena jako cíl na politické úrovni, 
přesto vždy přinášela problémy z hlediska  
zadávání zakázek.
Z toho důvodu byly uchazeči o koncesní  
smlouvu požádáni, aby o integraci EGNOS  
do systému Galileo uvažovali jako o možném 
scénáři.
Z obdržených nabídek jasně vyplývaly  
výhody integrace obou systémů a jednání  
o koncesní smlouvě po sloučení dvou ucha-zečů se prováděla na základě integrovaného 
scénáře.
c) 
Institucionální rámec systému EGNOS je  vzhledem k okolnostem, za nichž program  
vznikal, velice složitý.
d) 
SPG zadal vypracování několika obchodních plánů pro EGNOS a studií o možném komerč-ním využití jeho služeb, z nichž vyplynulo, že EGNOS má poměrně omezený potenciál, pokud jde o jeho schopnosti generování  výnosů.
Diskuse s odvětvím letecké dopravy ukázaly, 
že je obtížné vytvořit mechanismus genero-vání výnosů ze signálu EGNOS, který je volný a zdarma dostupný všem uživatelům.V této souvislosti je třeba zdůraznit, že z tech-
nického hlediska nejsou EGNOS VS a PZS  odlišné, pokud jde o dostupnost uživatelům. 
Liší se výlučně z hlediska certifikace.
Tyto předpoklady ospravedlňují rozhodnutí 
SPG neinvestovat do činností rozvoje trhu  pro EGNOS.
62. 
Program EGNOS fungoval jako program  
ESA (ARTES 9), který financovaly především 
členské státy ESA a EOIG. Financování z pro-
středků EU bylo omezeno.
Z různých technických důvodů došlo v pro-
gramu ARTES 9 ke zpožděním a překročení 
nákladů.
63.
a) Nezávisle na koncesních jednáních se EGNOS 
potýkal s řadou technických problémů, které 
nebyly pod kontrolou ani Komise ani SPG, což 
rovněž vedlo ke zpožděním v programu.
b) 
Je značně obtížné jmenovat provozova-tele infrastruktury, která není po technické 
stránce dokončena. Kromě toho by nebylo  možné, aby Komise ustanovila určitého ope-rátora bez toho, aby měla práva k aktivu,  
které se má provozovat.
Ustavení hospodářského subjektu EGNOS se 
nyní dokončuje a je za ně odpovědná Evrop-
ská Komise.
Potřeba uzavřít rámcovou dohodu měla na 
koncesní jednání omezený dopad.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 68
64. 
SPG obdržel jasný mandát k integraci EGNOS 
do systému Galileo, což vedlo k potřebě  sjednat s různými zainteresovanými stra-
nami systému EGNOS rámcovou dohodu,  
která by připravila půdu pro konečný převod vlastnictí EGNOS.
Jednání o rámcové dohodě vedená SPG nako-
nec skončila neúspěšně kvůli složitému insti-tucionálnímu rámci, což Účetní dvůr uznal, 
přesto však posloužila jako dobrý základ pro 
finální podobu současné smlouvy s Komisí.
65. 
Vzhledem ke zpožděním v programu SPG  nerealizoval plán pro proniknutí EGNOS na 
trh.
67. 
Rozdělení úkolů mezi jednotlivé strany ve  
fázi vývoje bylo provedeno podle zásady  spolupráce stran s cílem vytvořit společnou 
platformu pro vývoj programu.
Tento přístup byl změněn v zaváděcí fázi  
nařízením o GNSS, které stanoví jasné rozdě-
lení rolí a povinností mezi jednotlivé zúčast-
něné strany.
68.
a) K hlavním úkolům SPG viz stanovisko Komise v bodě 17.
Komise poznamenává, že tato řídicí struk-
tura, a zejména dvojitá role ESA byly jasně 
stanoveny v zakládajícím nařízení SPG.b) 
Ukončení činnosti SPG nemělo na roli SPG  
v této fázi programu žádný dopad.
Naopak, bylo nezbytné k tomu, aby se zame-
zilo zdvojení rolí mezi SPG a GSA.
69. 
Cílem dohody ESA a SPG bylo vytvořit takové 
partnerství mezi stranami podílejícími se na financování projektu, které by agentuře ESA 
umožnilo používat pro rozdělování zakázek 
vlastní pravidla.
Výkaznictví a realizace nebyly popsány tak 
podrobně jako ve standardních smluvních  vztazích, protože dohoda byla založena na 
spolupráci. Konkrétní způsob vedení výkaz-
nictví stanovil výkonný výbor SPG, jakmile 
začaly být platební závazky vůči agentuře  
ESA splatné.
Pověřovací smlouva mezi Komisí a ESA,  
podepsaná v prosinci 2008 pro zaváděcí fázi, 
podrobně stanovuje povinnosti v oblasti  
dohledu a výkaznictví.
70. 
ESA byla prostřednictvím svých dvou pro-gramů GalileoSat a ARTES 9 odpovědná jak 
za fázi ověřování na oběžné dráze, tak za  EGNOS.
71. 
Komise je názoru, že ESA je jasně odpovědná 
za výsledky činností technologického roz-
voje, které provádí. Komise se jasně ujala  
svých politických povinností v programu.  Každé rozhodnutí lze vysledovat zpět k sub-jektu, jenž byl pověřen jeho přijetím.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 69
73. 
Komise plnila klíčovou roli jako navrhovatel 
programů GNSS.
V období 2005–2007 probíhala koncesní jed-
nání, jež vedla k předložení hlavních podmí-nek v prosinci 2006.
Jakmile bylo zjevné, že koncesní jednání  
selhala, byla přijata nápravná opatření.
Potíže, které se objevily při jednáních do  
konce roku 2006, nebyly takového rázu, aby 
z nich bylo možno usoudit, že není možné  
realizovat infrastrukturu programu Galileo  v režimu koncese PPP.
Komise shromáždila dostatečné informace, 
aby mohla dospět k závěru, že prodlužování 
koncesních jednání by nemělo žádaný přínos 
pro veřejný sektor, až na začátku roku 2007, 
a rozhodla proto o ukončení jednání.
Komise také odkazuje na svou odpověď  
v bodu 23.
74. 
Ve fázi vývoje se objevily potíže z důvodů, 
které byly z velké části mimo kontrolu  Komise a na něž zásady řízení činností  
Komise neměly téměř žádný vliv.
a) 
Komisi se podařilo pro evropské programy  GNSS stanovit jasné cíle, které schválila Rada 
a Parlament.Je pravděpodobné, že program takového  
rozsahu vyvolá rozličná očekávání zainte-resovaných stran, konkrétně členské státy  
mohly mít a podporovat různé cíle, což  
však nezměnilo cíle stanovené na začátku  programu.
b) 
Volba koncesního modelu partnerství sou-kromého a veřejného sektoru schopného  
obsáhnout různé fáze projektu (zaváděcí  
a provozní fáze a komerční provoz) je  
v souladu s dlouhodobou strategickou vizi 
a plánováním.
Malý úspěch tohoto procesu nemá vliv na  
dlouhodobý přístup přijatý Radou.
i) 
Podle režimu koncese PPP má soukromý  
sektor předložit model využívání programů EGNOS a Galileo a příslušný plán postupu.
Jedním z důvodů, proč byl tento model  
vybrán, je skutečnost, že soukromý sektor  
byl vyhodnocen jako schopný tak učinit.
Podle nařízení o GNSS bude Komise odpo-
vědná za definování takového plánu pro  program Galileo zároveň se zaváděním  infrastruktury.
V případě systému EGNOS bude plán vypra-
cován na základě jednání v souvislosti  
s výběrem budoucího provozovatele tohoto 
systému.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 70
ii) 
Problémy, které vznikly při vyjednávání rám-
cové dohody pro EGNOS, vyplývaly z velké části ze vztahů mezi zainteresovanými stra-nami systému EGNOS.
Jednání o dohodě převzal GSA a dokončila je 
Komise, přičemž nedošlo k přerušení jednání ani k oslabení vyjednávacích pravomocí.
Dohoda EK-EOIG byla dokončena v prosinci 
2008 a podepsána 31. března 2009.
iii) 
Vzhledem k politickému a strategickému  
charakteru programu Komise dbala na to,  
aby na zasedáních Rady podávala pravidelné 
informace a ověřovala její souhlas.
c) 
Na základě ustanovení Smlouvy musela  
Komise vytvořit dvě právní struktury: SPG  
(podle článku 171) jako prostředek spolu-
práce s ESA na fázi vývoje a ověřování a GSA 
(podle článku 308) pro řízení zaváděcí a pro-
vozní fáze. Aby se pro tyto dvě struktury při-pravila půda, byly podle čtyř různých dohod 
provedeny podpůrné činnosti, které však  nezahrnovaly vytvoření právních struktur.
d) 
Viz odpověď Komise v bodě 41 c).e) 
Ve fázi dialogu vytvořil SPG s pomocí zku-
šených poradců souhrnnou matici rizik pro koncesní model.
V průběhu jednání s uchazeči o koncesi  
byl vypracován obsáhlý soubor dokumentů o vymezení a rozložení takových rizik.
Jak bylo popsáno výše, povaha projektu neu-
možňovala důkladné vymezení a zhodnocení 
těchto rizik.
f) 
Komise plnila klíčovou roli jako navrhovatel 
programů GNSS. Jakmile bylo zjevné, že kon-
cesní jednání selhala, byla přijata nápravná 
opatření.
Potíže, které se objevily při jednáních do  
konce roku 2006, nebyly takového rázu, aby 
z nich bylo možno usoudit, že není možné  
realizovat infrastrukturu programu Galileo  
v režimu koncese PPP.
Komise shromáždila dostatečné informace, 
aby mohla dospět k závěru, že prodlužování koncesních jednání by nemělo žádaný přínos pro veřejný sektor, až na začátku roku 2007, 
a rozhodla proto o ukončení jednání.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 71
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
75. 
Vzhledem k inovativnímu charakteru  
a technické náročnosti projektu považuje  
Komise hodnocení řízení fáze vývoje a ově-řování, které provedl Účetní dvůr, za příliš záporné.
a) 
SPG nebyl vytvořen jako silný manažer pro-vozního programu. Nařízení č. 876/2002 jasně říká, že: „Pro účely provádění fáze vývoje  programu Galileo se zřizuje společný podnik ve smyslu článku 171 Smlouvy na období čtyř let. Úkolem společného podniku je zajišťo-vat jednotnou správu a finanční kontrolu  projektu pro fázi výzkumu, vývoje a demon-strace programu Galileo, a k tomuto účelu  mobilizovat finanční prostředky vyčleněné na tento program.“ Od SPG rovněž očekává, že „pověří [agenturu ESA] prováděním čin-ností požadovaných v průběhu fáze vývoje, 
které se týkají vesmírného a pozemského  
segmentu systému“, čímž účinně uznává  
odpovědnost ESA za provádění činností  
technologického rozvoje.
b) 
Komise v mezích svých pravomocí neustále na program dohlížela a vedla jej. Kdykoli  bylo nezbytné zabránit zablokování pro-
gramu, poskytnout dodatečné finanční pro-
středky a přizpůsobit struktury programu,  Komise zasáhla.Při reorganizaci programu v roce 2008 navr-
žené Komisí byla role programového mana-
žera jasně přidělena Komisi, aby se vyřešily otázky, jimž Účetní dvůr přikládal největší  důležitost.
76. 
PPP bylo připraveno s použitím informací,  které byly v té době k dispozici, a při pří-pravných pracích bylo využito špičkového  externího poradenství.
Koncepce PPP vycházela ze studií a zpráv  
vypracovaných během definiční fáze pro-
gramu Galileo, která prokázala, že provedení 
zaváděcí a provozní fáze a komerční provoz 
programu Galileo jsou v rámci struktury  
PPP zahrnující financování ze soukromých  
prostředků uskutečnitelné. Volba PPP byla  podpořena a schválena Radou. Jeho pří-
prava byla komplikována omezeným časem. 
Neschopnost dokončit koncesní jednání byla 
z velké části zapříčiněna zvláštními výzvami, 
s nimiž se PPP pro program Galileo potýkalo 
především v souvislosti s technickými a trž-
ními specifiky.
77. 
ESA čelila technickým a programovým potí-žím, což objasňuje zpoždění a překročení  nákladů.
78. 
Činnosti VTD významnou měrou přispěly  
k vymezení úkolů a výkonu programu Gali-leo, zaměřily se na všechna hlavní uživatel-ská odvětví, zabývaly se výzkumem aplikací a dalších aspektů, které umožní budoucí  
využití programu Galileo.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 72
Tyto činnosti vyvolaly v komunitách uživatelů 
výrazný zájem a vedly k vývoji technologií a k získání znalostí, jež naleznou uplatnění 
v pozdější fázi komerčního využití.
79. 
Integrace EGNOS do systému Galileo byla  nezbytná pro zajištění kontinuity programu EGNOS a pro zabezpečení potřebných finanč-ních prostředků.
Navzdory technickým obtížím a díky vyjas-
nění institucionálního rámce z podnětu  
Komise bude EGNOS prvním provozovaným evropským programem GNSS.
80. 
Během trvání programu musela Komise vyko-
návat roli navrhovatele programu s přihléd-
nutím ke všem zainteresovaným stranám,  
především k ESA, která byla v této společné iniciativě jejím partnerem. Komise situaci  
aktivně řídila a pravidelně se ujímala inicia-
tivy, aby program odblokovala a podpořila.
81. 
Komise změnila řízení programu, přičemž  
přihlédla k mnoha doporučením Účetního  dvora.
82. 
Komise rozhodla, že předloží návrh na pře-
vzetí řízení programu Galileo v době, která byla pro program rozhodující. Rada a EP  
tento návrh schválily přijetím nařízení č.  
683/2008. Součástí pravomocí Komise je  
navrhnout řešení, které bude z dlouhodo-bého hlediska nejvhodnější.Doporučení 1
Komise již učinila velmi konkrétní kroky k při-
způsobení svých zdrojů a právních a finanč-ních nástrojů, aby jednala jako programový 
manažer. Pro usnadnění tohoto procesu byla 
zřízena interinstitucionální skupina odbor-níků pro Galileo.
a) 
Komise zajistila přesun 30 zkušených zaměst-nanců z GSA (někteří z nich mají zkušenosti 
z SPG) a dokončila vnitřní nábor s cílem  
vytvořit skupinu pracující na programu  
Galileo.
b) 
Nařízení č. 683/2008 objasňuje roli a povin-
nosti ESA a Komise. V rámci uplatňování  
tohoto nařízení uzavřela Komise pověřovací 
smlouvy s ESA o zadávání zakázek po dobu 
plné operační schopnosti (FOC) a dalších  
činností technologického rozvoje systému  EGNOS.
c) 
Nařízením č. 683/2008 byla Komisi poskyt-
nuta zvláštní rozpočtová linie na financo-
vání infrastruktury programu Galileo. Pro  
nákup infrastruktury Komise zadává veřejné zakázky.
Co se týká nákladů na provoz a doplňování 
infrastruktury, připravuje Komise příští  
finanční rámec, aby zajistila dostatečný roz-počet. Rovněž provede přezkum finančních 
nástrojů, které jsou k dispozici podle jejího 
finančního nařízení, aby zajistila, že jsou pro 
financování programu dostatečné.
d) 
Rámec pro správu vytvořený naříze-ním č. 683/2008 jasně rozděluje role  a povinnosti.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 73
83. 
Nařízení č. 683/2008 jasně pověřilo Komisi 
vedením a také tím, aby Radě a Parlamentu navrhla scénáře pro program Galileo po zavá-
děcí fázi. Kromě toho byla zřízena interinsti-
tucionální skupina odborníků pro Galileo.
Doporučení 2
V nařízení č. 683/2008 byly zopakovány poli-
tické cíle programu, které zůstaly v minulých letech stejné. Je v něm rovněž uveden jasný 
plán postupu ve fázi zavádění programu  
a žádá se v něm Komise, aby v roce 2010  
předložila sdělení o budoucnosti programu 
Galileo po zaváděcí fázi.
a) 
Sdělení Komise bude mimo jiné obsahovat 
strategické a provozní cíle programu Galileo. 
Bude se zabývat otázkou modelu provozu  
systému s přihlédnutím k situaci na trhu  
a k žádoucí pozici systému v hodnotovém  řetězci a jasně vysvětlí důsledky navrhova-
ných modelů z hlediska rozpočtových povin-
ností a povinností veřejného sektoru.
b) 
Komise se bude otázkou integrace EGNOS do 
systému Galileo zabývat.
84. 
Komise již začala s různými zainteresova-nými stranami pracovat na návrhu tohoto  sdělení a požádala externí poradce o pomoc s vyhodnocením velkého množství informací shromážděného v průběhu let zejména díky zkušenostem s jednáními o koncesi.Doporučení 3
Aby Komise byla včas připravena na ukon-
čení zaváděcí fáze, začala již pracovat na  přípravě provozní fáze programu. Zohlední 
přitom zkušenosti, jež jsou k dispozici.
85. 
Komise provede analýzu možností, jak vyža-duje nařízení č. 683/2008, a v roce 2010  předloží závěry, k nimž dospěla.
Doporučení 4
(a + b) 
V souvislosti s přípravou sdělení Komise shro-
mažďuje požadavky uživatelů a podrobně  plánuje akce umožňující další kroky nezbytné pro podporu využívání technologie GNSS.  Komise tak bude schopna navrhnout vhodný 
regulační rámec.
c) 
Komise učinila kroky pro zajištění toho, aby systém EGNOS plnil při provozu požadavky 
uživatelů, zejména v odvětví letecké dopravy, 
a za tímto účelem vybrala zkušeného provo-
zovatele s velkou zkušeností z letectví.
86. 
Komise vytvořila další společné podniky  a jiné v budoucnu možná zřídí. Každý z nich 
je důkladně naplánován a posouzen na  základě kritérií důležitých pro jeho činnost, a to případ od případu.
Doporučení 5
Komise pečlivě posuzuje na individuálním  
základě, zda je založení každého nového  
společného podniku řádně odůvodněno  a jaká je jeho optimální správa.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 74
PŘÍLOHA II
Program EGNOS se prováděl v rámci dob-
rovolného programu agentury ESA (ARTES  
9), která jej rovněž řídila. Protože se jed-
nalo o první program ESA v oblasti navigace, 
potýkal se s řadou technických potíží.
b) 
Tento výzkumný program funguje více než 10 let, během nichž se změnily technické poža-
davky a vyvinulo se certifikační prostředí.
c) 
Vzhledem k neúspěchu koncesních jednání musel být plán postupu pro EGNOS přepra-
cován v souladu s novým systémem řízení  
programu stanoveným v červenci 2008 naří-
zením č. 683/2008.
d) 
Jedním z mnoha důvodů, proč EGNOS  nefunguje, byly problémy, které měla ESA  
se zajištěním dostupnosti signálu s takovou 
kvalitou a spolehlivostí, jež by umožnily jeho 
certifikaci.
ESA zahájila technické přejímání až na  
začátku března 2009. Je to nezbytný před-
poklad pro předání systému Evropskému  
společenství, které převezme systém pouze tehdy, až splní cíle, které si ESA stanovila  v programu ARTES 9.e) 
Komise koordinovala a financovala úsilí  ESA a SPG o prokázání schopností systému EGNOS v zámoří. Na základě těchto příprav-ných studií Komise rozhodne, zda navrhne  rozšíření EGNOS mimo Evropu.
f) 
SPG obdržel od Komise finanční prostředky z TEN-T 2004 a TEN-T 2005 zvláště určené  
na EGNOS a v roce 2005 také finanční pro-
středky z GŘ AIDCO. Kromě toho se sys-
témem EGNOS zabývalo několik projektů  
6. RP. V neposlední řadě SPG čerpal z roz-počtu určeného na studie podle vlastního  
uvážení, který schvaluje ročně jeho správní 
rada, jenž mohl být použit na financování  
studií týkajících se systému EGNOS, pokud 
by tak rozhodlo vedení SPG.
PŘÍLOHA III
Dohody s Čínským národním střediskem pro 
dálkový průzkum (NRSCC), se společností  
MATIMOP a s SPG byly převedeny na GSA.  Ukončení činnosti SPG bylo se společností  
MATIMOP a s NRSCC dohodnuto na úrovni  
správní rady. Diskuse se třetími zeměmi  
vedla Komise, takže ukončení činnosti SPG, který se na těchto diskusích nepodílel, na ně nemělo žádný vliv.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 75
PŘÍLOHA IV
Komise obecně odkazuje na výše uvedené  
odpovědi na zprávu Účetního dvora, zejména 
na body 39, 41 a 42.
A.2. 
Vzhledem k ojedinělému charakteru projektu nebylo možné dosáhnout takového stupně připravenosti, pokud jde o požadavky a ome-zení, jakou lze nalézt v projektech v zave-
dených průmyslových odvětvích a službách 
(dálnice, nemocnice, elektrárny atd.), kde  
jsou rizika již poměrně dobře známa a kde  
je snadné vytvořit komparátory nákladů  na základě existujících údajů o nákladech.  
Vzhledem k nedostatku času a k tomu, že  
bylo obtížné nalézt dostatek precedentů,  
z nichž by bylo možno vycházet, zvolila  
Komise a SPG pro zadávání zakázek postup 
soutěžního dialogu za účelem postupného  
dolaďování specifikací zadávacího řízení.
Postup soutěžního dialogu se využívá pro  
řešení složitých případů, jako je PPP pro pro-
gram Galileo vzhledem k jeho technickému, 
finančnímu a právnímu uspořádání.
Předpokládalo se, že neznámé prvky part-
nerství veřejného a soukromého sektoru  
pro program Galileo budou tímto postupem vyřešeny (prostřednictvím jednání s motivo-vanými uchazeči).
Prodloužení dialogu a jednání SPG s uchazeči 
i po sloučení přineslo významné výsledky,  
které byly začleněny do znění hlavních  
podmínek.A.3. 
Viz odpověď na bod A.2.
A.4. 
Viz odpověď na bod A.2.
A.5. 
Do všech svých nedávných důležitých regu-lačních činností Komise zahrnula ustanovení na podporu aplikací GNSS (viz např. evrop-ský elektronický systém výběru silničních  
poplatků).
Komise však věnovala velkou pozornost  
tomu, aby nenarušila hospodářskou sou-
těž ve prospěch programů Galileo nebo  
EGNOS.
Podíly výnosů závisejících přímo či nepřímo 
na veřejném sektoru odhadl v době jed-
nání potenciální držitel koncese. Ve sdělení o budoucnosti programu Galileo budou tyto 
údaje znovu zhodnoceny a budou navržena 
patřičná regulační opatření.
A.6. 
Volba PPP byla podpořena a nakonec schvá-
lena Radou.
Vypracování spolehlivého komparátoru  
veřejného sektoru nebylo reálné, protože na 
rozdíl od tradičních průmyslových odvětví  neexistoval dostatek potřebných údajů.
K vytvoření takového komparátoru nebylo  
možné kvůli faktickému rozdílu mezi rozsa-
hem fáze IOV a plnou operační schopností  
využít ani údaje získané při IOV.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 76
A.7. 
Prostřednictvím soutěžního dialogu ucha-
zeči vytvářeli a navrhovali inovativní řešení, o nichž se důkladně diskutovalo.
Zvláštní pozornost byla věnována posouzení 
inovativních řešení, u nichž uchazeči identi-fikovali možnost komerčního využití. Tímto postupem dokázala Komise získat vhled do 
nových aplikací a trhů.
A.9. 
Těmito tématy se zabývaly předběžné studie, 
které provedla společnost Pricewaterhouse-
Coopers, a jejich závěry podpořily volbu PPP vzhledem k jeho přínosům.
B.1. 
SPG zaměstnával odborníky, kteří získali  
zvláštní zkušenosti v oblasti výzkumu vesmíru 
a měli rovněž zvláštní zkušenosti s řízením 
projektů veřejné infrastruktury a s financo-váním. Neexistovala žádná „mezera ve zna-
lostech“ ve srovnání s týmy z příslušného  
průmyslu.
Na vytváření koncepce programu se podíleli 
zkušení poradci (viz zejména studie o zahá-
jení projektu). Již od počátku aktivní fáze  soutěžního dialogu byly společnému pod-
niku Galileo nápomocny zkušené poraden-ské společnosti (PricewaterhouseCoopers,  Lovell‘s, …) a vedoucí pracovníci Evrop-
ské investiční banky, a to jak při jednáních před sloučením uchazečů a po něm, tak i při 
samotném procesu slučování.B.2. 
Po celou dobu fáze soutěžního dialogu byla 
věnována plná pozornost posouzení poža-davků všech stran v souvislosti se vstupem 
do koncese, a také jejich porozumění daným 
otázkám.
To byl jeden z důvodů, proč byl postup sou-
těžního dialogu zvolen.
B.3. 
V průběhu fáze soutěžního dialogu byl návrh 
smlouvy dále upravován a rozšiřován a vedly 
se rozsáhlé diskuse o výběru rozhodného  
práva.
B.4. 
Plán byl ambiciózní, proto jej SPG upravil,  
aby zohledňoval skutečnost, že jednání byla 
složitější, než se původně předpokládalo.
B.5. 
Trvalá realizovatelnost projektu se pravi-
delně posuzovala a komentovala, zejména  
v řadě sdělení Komise.
B.6. 
Viz odpověď na bod A.6.
B.7. 
Jak Účetní dvůr poznamenal, zadávacímu  řízení se podařilo vyvolat zájem řady růz-ných evropských společností, které byly pro-
jektu velmi oddány. Je přirozené, že v tak  inovativním a náročném kosmickém projektu 
se hlavní role v konsorciu ujal vesmírný prů-
mysl. Ve všech soutěžících konsorciích byly 
však přítomni i provozovatelé.
ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 77
B.8. 
Viz odpověď na bod A.2.
B.11. 
Ceny nabídek soukromého sektoru nebyly  
posuzovány, protože se nikdy neuva-žovalo o jejich financování z veřejných  prostředků.
B.12. 
Viz odpověď na bod B.1.
B.13. 
Náklady na externí poradce byly neustále  
sledovány.
C.1. 
Viz odpověď na bod B.2.
C.2. 
Nabídky byly důkladně posouzeny  
a porovnány.
C.4. 
Navzdory sloučení dokázal SPG vést jednání 
a dosáhnout dohody o mnoha otázkách, což 
vyvrcholilo podpisem hlavních podmínek se 
sloučeným konsorciem na konci roku 2006.

ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 7/2009 – Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 79
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 7/2009
Řízení fáze vývoje a ověřování programu Galileo 
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství2009 – 77 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-312-1doi: 10.2865/40556

Jak získat publikace EU
Publikace na prodej:
• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);• u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;•  obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců. Jejich kontaktní 
údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
Bezplatné publikace:• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);•  na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise. Jejich kontaktní údaje najdete 
na http://ec.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
PROGRAM GALILEO BYL INICIOVÁN V POLOVINĚ DEVADESÁTÝCH LET 
S CÍLEM VYTVOŘIT EVROPSKÝ GLOBÁLNÍ NAVIGAČNÍ DRUŽICOVÝ SYSTÉM. BĚHEM PROGRAMU DOCHÁZELO KE ZNAČNÝM ZPOŽDĚNÍM 
A PŘEKROČENÍM NÁKLADŮ. V RÁMCI TÉTO ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVY 
PROVÁDĚL ÚČETNÍ DVŮR AUDIT FÁZE VÝVOJE A OVĚŘOVÁNÍ PROGRAMU GALILEO A ZJIŠŤOVAL, KTERÉ FAKTORY BYLY PŘÍČINOU SELHÁNÍ. ÚČETNÍ DVŮR DOSPĚL K ZÁVĚRU, ŽE ŘÍZENÍ FÁZE VÝVOJE A OVĚŘOVÁNÍ BYLO NEADEKVÁTNÍ. POKUD MÁ PŘESMĚROVÁNÍ PROGRAMŮ EGNOS A GALILEO Z POLOVINY ROKU 2007 USPĚT, MUSÍ 
KOMISE PODSTATNĚ POSÍLIT JEJICH ŘÍZENÍ. TATO ZPRÁVA UVÁDÍ ŘADU DOPORUČENÍ, JEJICHŽ CÍLEM JE KOMISI PŘI PLNĚNÍ TOHOTO ÚKOLU PODPOŘIT. POKUD BY SE EU ROZHODLA PODÍLET NA JINÝCH VELKÝCH INFRASTRUKTURNÍCH PROGRAMECH, BUDE SI KOMISE MUSET ZAJISTIT 
PŘÍSTUP K VHODNÝM NÁSTROJŮM PRO JEJICH ŘÍZENÍ.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮRQJ-AB-09-006-CS-C
ISBN 978-92-9207-312-1