Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o konjunkturálních statistikách podle nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1165/98 ze dne 19. května 1998 /* KOM/2008/0340 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 9.6.2008 KOM(2008) 340 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o konjunkturálních statistikách podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1165/98 ze dne 19. května 1998 ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o konjunkturálních statistikách podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1165/98 ze dne 19. května 1998 V nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1158/2005 o konjunkturálních statistikách, kterým se mění nařízení č. 1165/98, se v článku 14 uvádí, že „do 11. srpna 2008 a poté každé tři roky podá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o statistikách vypracovaných podle tohoto nařízení, zejména o jejich relevantnosti a kvalitě a o přezkoumání ukazatelů. Zpráva se bude rovněž konkrétně zabývat náklady na statistický systém a zatížením podniků, vyplývajícím z tohoto nařízení, ve srovnání s jeho přínosem. Zpráva uvede údaje o osvědčených postupech pro snížení zatížení podniků a uvede možnosti, jak snižovat zatížení a náklady“. Hlavní závěry této zprávy lze shrnout následovně: v prvním oddíle se připomíná, že statistiky vypracovávané podle uvedeného nařízení jsou základními konjunkturálními ekonomickými statistikami, které jsou nezbytné pro provádění evropské hospodářské a měnové politiky. V důsledku přijetí uvedeného nařízení se podstatně zvýšila jejich dostupnost, pokrytí, porovnatelnost a včasnost; byly splněny náročné cíle stanovené v akčním plánu HMU v roce 2002. Druhý a třetí oddíl ukazují, že kvalita ukazatelů je celkově dobrá pro dané účely, a revize jsou udržovány v rozumných mezích. Poslední oddíl prokazuje, že náklady na tyto statistiky a zatížení podniků nejsou vysoké, a popisuje osvědčené postupy, jež byly zavedeny s cílem omezit toto zatížení na minimum. Pro zajištění plnění článku 14 Komise (Eurostat) zřídila pracovní skupinu národních statistických úřadů s pověřením vyvinout nástroj k měření zátěže podniků a nákladů statistického systému vyplývajících z nařízení o konjunkturálních statistikách. Tento nástroj byl vyvinut ve spolupráci s členskými státy v souladu s modelem čistých nákladů EU a s odkazem na závazek Komise snížit zátěž[1]. V roce 2007 pracovní skupina vypracovala text, který hodnotí přínosy nařízení o konjunkturálních statistikách a který se zabývá řadou otázek souvisejících s hospodářstvím EU a eurozóny: rostoucí množství statistických informací, včasnost, oblast působnosti statistik, jejich kvalita, revize statistik, dochvilnost statistik, možnost jejich porovnání např. s USA a Japonskem. Tento text byl předložen hlavním uživatelům konjunkturálních statistik na evropské úrovni i na úrovni jednotlivých zemí na jaře 2007. Předloha zprávy byla projednána a obecně dohodnuta s odborníky v pracovní skupině pro konjunkturální statistiky a ve Výboru pro statistické programy. ODDÍL 1: RELEVANTNOST KONJUKTURÁLNÍCH STATISTIK A PřÍNOSY VYPLÝVAJÍCÍ Z NAřÍZENÍ O KONJUNKTURÁLNÍCH STATISTIKÁCH Evropské nařízení o konjunkturálních statistikách (přijaté v roce 1998 a v roce 2005 podstatně změněné[2]) zavedlo pro členské státy EU společný soubor ukazatelů a definic v zájmu lepší analýzy hospodářského cyklu na úrovni EU i jednotlivých členských států, částečně jako předpoklad pro vytvoření eurozóny se společnou měnovou politikou. ECB a Komise mnohokrát vyslovily statistické požadavky pro vytvoření a sledování měnové politiky eurozóny[3]. Evropská centrální banka (ECB), národní centrální banky, jakož i Komise a vlády členských států v EU mají vysoké uživatelské potřeby, pokud jde o konjunkturální statistiky. Úspěšné provádění nařízení o konjunkturálních statistikách bylo mezníkem v poskytování vysoce kvalitních konjunkturálních hospodářských ukazatelů pro eurozónu jako celek. Strukturované požadavky nařízení o konjunkturálních statistikách Eurostatu umožnily systematicky vytvářet agregované evropské ukazatele. V listopadu 2002 předložila Komise Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou zprávu o statistikách eurozóny podporující vypracování a úplné zavedení hlavních evropských hospodářských ukazatelů (PEEI). Hlavní evropské hospodářské ukazatele zahrnují seznam devatenácti krátkodobých makroekonomických ukazatelů pro eurozónu a EU, u nichž byly stanoveny náročné cíle, pokud jde o jejich zlepšení. Konjunkturální statistiky poskytují osm[4] z těchto devatenácti hlavních evropských hospodářských ukazatelů (viz tabulka 1). Těchto sedm dostupných hlavních evropských hospodářských ukazatelů, ale také všech 39[5] ukazatelů sledovaných prostřednictvím nařízení o konjunkturálních statistikách poskytuje včasnou, přesnou a ucelenou představu o hospodářství EU a eurozóny. Ukazatele konjunkturální statistiky představují 40 % všech pravidelně vydávaných tiskových zpráv Eurostatu a patří dlouhodobě k nejvyhledávanějším informacím na jeho internetových stránkách. Ročně Eurostat vydává 60 měsíčních tiskových zpráv o konjunkturálních ukazatelích (index průmyslové výroby, index výrobních cen v průmyslu, index nových objednávek v průmyslu, výroba ve stavebnictví, index obratu v maloobchodě). Rostoucí množství statistických informací o hospodářství EU a eurozóny Lepší poskytování údajů umožnilo významný nárůst používání konjunkturálních statistik pro hospodářskou analýzu. Zatímco v roce 1999, kdy byla zahájena třetí etapa HMU, byla jediným pravidelně dostupným měsíčním evropským ukazatelem konjunkturální statistiky průmyslová výroba, v roce 2007 se rozsáhle využívá celá škála měsíčních a čtvrtletních ukazatelů výroby, poptávky, cen, mezd a zaměstnanosti pro průmysl, stavebnictví, maloobchod a tržní služby. Údaje se využívají pro aktuální hospodářské analýzy na úrovni EU a eurozóny, pro analýzy jednotlivých zemí a jejich srovnávání, pro prognózy, ekonomický výzkum a pro rozhodnutí v oblasti měnové a hospodářské politiky. Pro hospodářské analýzy a uživatele politik poskytují konjunkturální statistiky jedinečný soubor údajů, který doplňuje ostatní statistické zdroje, například čtvrtletní národní účty nebo kvalitativní průzkumy (průzkumy veřejného mínění). Soubor údajů konjunkturálních statistik byl nedávno rozšířen na odvětví služeb. To pomáhá uspokojit důležitou potřebu politiky, jelikož význam služeb v hospodářství i nadále roste, avšak přínosy tohoto rozšíření se plně projeví teprve v roce 2009 kvůli odchylkám zavedeným pozměňovacím nařízením z roku 2005 (viz poznámka pod čarou č. 4). Množství údajů rovněž výrazně vzrostlo kvůli nedávno přistoupivším členským státům, a většímu množství předávaných údajů z členských států EU-15. S údaji od 31 zemí (27 členských států, Turecko a Chorvatsko, Norsko a Švýcarsko) je nyní počet řad čtyřikrát vyšší než před 5 lety. Včasnost statistik o hospodářství EU a eurozóny Pro uspokojení větší potřeby včasných údajů a analýzy ze strany Evropské měnové unie zavedlo nařízení o konjunkturálních statistikách z roku 1998 lhůty pro předávání údajů. Pozměňovací nařízení z roku 2005 šlo dále a lhůty podstatně zkrátilo. Jak ukazuje tabulka 1, nové lhůty téměř systematicky odpovídají „cílovým lhůtám EU“ stanoveným ve sdělení Komise Evropskému Parlamentu a Radě o statistikách eurozóny (KOM(2002) 661). Včasnost konjunkturálních statistik se v posledních letech zlepšila a byla dosažena soustavnou a postupnou koncepční prací v členských státech v zájmu zachování vysoké kvality údajů. Ke zveřejňování některých ukazatelů EU však i nadále dochází až po datech zveřejnění údajů pro USA a Japonsko. Pozměňovací nařízení z roku 2005 zavedlo určitá evropská výběrová šetření, která jsou zvlášť vhodná pro první a včasné odhady na evropské úrovni, a splňují proto hlavní požadavky uživatelů a současně snižují náklady a zátěž v jednotlivých členských státech na minimum. Tabulka č. 1 : Lhůty ve dnech po skončení sledovaného období u hlavních evropských hospodářských ukazatelů spojených s konjunkturálními statistikami Seznam PEEI pro obchodní ukazatele | Periodicita | v roce 2002 | Cíl pro rok 2008 | Stávající předává údajů[6] (květen 2007) | 3.1. Index průmyslové výroby | měsíčně | 48 | 40 | 40 | 3.2. Index výrobních cen v průmyslu pro domácí trhy | měsíčně | 35 | 35 | 33 | 3.3. Index nových objednávek v průmyslu | měsíčně | neexistoval | 40/50 | 50 | 3.4. Index dovozních cen v průmyslu | měsíčně | neexistoval | 45 | 45 (plánováno pro rok 2007) | 3.5. Výroba ve stavebnictví | měsíčně | 75 a čtvrtletně | 45 | 45 (od ledna 2007) | 3.6. Index obratu v maloobchodě a opravách | měsíčně | 60 | 30 | 30 první odhad / 60 podrobné údaje | 3.7. Index obratu v „ostatních službách“ | čtvrtletně | částečně | 60 | 60 | 3.8. Index výrobních cen ve službách | čtvrtletně | neexistoval | 60(*) | 90 částečné údaje v roce 2008 | (*) Původní cíl byl nahrazen nařízením z roku 2005, které stanoví závaznou lhůtu pro předávání údajů o výrobních cenách ve službách v délce 90 dnů. Oblast působnosti a kvalita statistik o hospodářství EU a eurozóny Evropské údaje jsou k dispozici dříve. Zároveň se zlepšilo pokrytí zemí v okamžiku jejich prvního zveřejnění. To je důležitý kvalitativní prvek, jelikož se tím snižuje riziko následných revizí prvních zveřejněných údajů. Mnoho uživatelů považovalo včasnost za dobrou a doporučovalo neusilovat o další urychlení na úkor přesnosti: stabilní první odhady přinášejí uživatelům více výhod než rychlejší, avšak méně stabilní výsledky. Program MEETS[7] může členským státům a Komisi (Eurostat) pomoci určit nové potřeby, pokud jde o oblast působnosti nařízení o konjunkturálních statistikách. Kvalita konjunkturálních statistik byla uživateli hodnocena jako obecně dobrá nebo uspokojivá. Konjunkturální statistiky jsou považovány za nezkreslené a přesné. Revi ze statistik o hospodářství EU a eurozóny Revize konjunkturálních statistik jsou obecně omezené, zejména na úrovni eurozóny a EU; u některých ukazatelů (například obrat v maloobchodě) je však zapotřebí další práce ke zlepšení spolehlivosti prvních odhadů. Vnitrostátní a evropští uživatelé považovali revize za přiměřené, pokud jde o rozsah, a zdůrazňovali, že rozsah nemusí být nejdůležitějším činitelem v porovnání s četností revizí a neměl by být důsledkem urychlení procesu sběru údajů a vytváření odhadů. Dochvilnost statistik o hospodářství EU a eurozóny Stejně jako většina zemí EU zavedl Eurostat kalendář zveřejňování údajů pro mnoho ukazatelů, což je důležité pro uživatele údajů. Data zveřejnění oznámená s předstihem na internetových stránkách Eurostatu pro celý rok jsou dodržována. Dochvilnost konjunkturálních statistik je jednomyslně hodnocena jako optimální, velmi dobrá nebo uspokojivá. Dodržování kalendářů zveřejňování údajů je velmi důležité, pokud jde o integritu statistických postupů. Srovnání mezi hospodářstvím EU a eurozóny a např. USA a Japonska Země, které předávají údaje pro konjunkturální statistiky, používají nařízení Rady, následné nařízení Komise o definicích a metodické pokyny. Tento předpisový a metodický rámec (včetně společných nástrojů jako klasifikace, harmonizované techniky úpravy za účelem očištění od kalendářních a sezónních vlivů) zajišťuje dobrou porovnatelnost mezi vnitrostátními údaji, jakož i kvalitní evropské agregované ukazatele. Postupy sestavování a metodický výběr v jednotlivých zemích však nemusí být naprosto stejné, aby bylo jednotlivým zemím umožněno co nejlépe využívat údaje, jež mají k dispozici. Jednotlivé země mohou používat různé metody sběru údajů (zjišťování, používání zdrojů administrativních údajů) a různé způsoby výpočtu, za účelem dosažení co nejvyšší efektivity z hlediska nákladů. Shoda, pokud jde o definice, metody a kvalitu, mezi ekonomikami EU a eurozóny a ostatními důležitými ekonomikami je vysoká a umožňuje lepší hospodářskou analýzu. Eurostat úzce spolupracuje s OECD a dalšími mezinárodními institucemi v zájmu zajištění srovnatelných metodik a údajů a používání společných nástrojů. Pokud jde o včasnost některých statistik, údaje pro USA a Japonsko jsou i nadále zveřejňovány dříve než evropské údaje (uváděna byla zaměstnanost, pracovní síla a mzdy). Je však nutno zajistit náležitou rovnováhu mezi kvalitou a včasností. ODDÍL 2: KVALITA ÚDAJů Kvalitě statistických údajů je věnováno pět zásad Kodexu evropské statistiky, který byl přijat v roce 2005: relevantnost, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost[8], koherence a porovnatelnost[9], dostupnost a srozumitelnost. Při konzultacích vnitrostátních a evropských uživatelů na jaře 2007 byla relevantnost údajů konjunkturálních statistik hodnocena uživateli jako dobrá: konjunkturální statistiky odpovídají jejich potřebám (viz oddíl 1). Většina ukazatelů konjunkturálních statistik je na evropské úrovni dostupná pro více než 10 let, což umožňuje analýzu hospodářského cyklu. Dodržování požadavků ze strany členských států, pokud jde o spolehlivost, včasnost, koherenci a porovnatelnost, je Eurostatem sledováno každých šest měsíců a vykazuje trvalé zlepšování: průměrný výsledek pro EU–27 byl 9,0 (z celkem 10) ke dni 1. dubna 2007, 8,5 (1. dubna 2005) a 6,6 (1. ledna 2004). Většina členských států se přibližuje úplnému dodržování nařízení o konjunkturálních statistikách. Přesnost statistických údajů je řešena na vnitrostátní úrovni i na úrovni Společenství, a sice vyloučením co nejvíce nevýběrových chyb (zkreslení kvůli definicím, chyby při zpracování údajů, chyby měření, chyby pokrytí), výpočtem výběrových chyb a zkoumáním a analýzou revizí (viz oddíl 3 o revizích). Podrobnější technické informace jsou uvedeny v publikacích o indexu průmyslové výroby, indexu obratu v maloobchodě a indexu domácích výrobních cen. Všechny údaje konjunkturálních statistik jsou dostupné na internetových stránkách Eurostatu. Od roku 2006 existuje zvláštní část internetových stránek Eurostatu vyhrazená pro konjunkturální statistiku obchodu[10], která poskytuje nejnovější zveřejněné údaje, přístup k údajům, základní obecné informace (právní a metodické) a odpovědi na nejčastěji kladené dotazy. Každý měsíc patří tiskové zprávy o konjunkturálních statistikách k 10 nejčastěji stahovaným a prohlíženým souborům na internetových stránkách Eurostatu. Srozumitelnost je zajištěna rozsáhlým a uceleným souborem metadat, tabulek a grafů souvisejících se zveřejněnými řadami. Metadata jsou veřejně přístupná. Od roku 2000 Eurostat spravuje databázi s názvem „zdroje a metody konjunkturálních statistik“ kde jsou shromážděna metadata ze všech členských států a pro všechny ukazatele. Zdroje a metody konjunkturálních statistik (naposledy aktualizované v roce 2007) poskytují informace o pokrytí, periodicitě, včasnosti, zveřejňování, právním základě a pravidlech důvěrnosti údajů, kvalitě a metodice. ODDÍL 3: REVIZE Revize konjunkturálních statistik jsou obecně omezené, zejména na úrovni eurozóny a EU; u některých ukazatelů je však zapotřebí další práce ke zlepšení spolehlivosti prvních odhadů. V rámci pracovní skupiny pracuje skupina odborníků z OECD, ECB, Eurostatu a členských států na sjednocení politiky revizí pro jednotlivé ukazatele a země. Příčiny revizí konjunkturálních statistik jsou různé. Ukazatele konjunkturálních statistik vychází především z údajů ze zjišťování. Proto jsou jednou z příčin revizí na vnitrostátní úrovni pozdní odpovědi některých podniků. První odhady mohou vycházet z technik usuzování nebo statistických technik a může být nutná jejich revize, jakmile je k dispozici více údajů, nebo v důsledku porovnání s referenčními hodnotami. Druhou příčinou revizí jsou metodické změny (změny statistických metod, změny koncepcí, definic nebo klasifikací), jež mohou mít mnoho podob: zlepšily se zdroje údajů (nová zjišťování nebo administrativní údaje), byly zavedeny některé stávající postupy plynoucí z evropských nebo mezinárodních požadavků. Třetí příčinou revizí jsou statistické úpravy prováděné na vnitrostátní a evropské úrovni za účelem zohlednění sezónních a kalendářních vlivů ovlivňujících časové řady. Revize mohou být příležitostně nezbytné kvůli náhodným událostem, například chybám ve zdrojových údajích nebo v postupech výpočtu. V tabulce 2 je uveden rozsah revizí v tempech růstu mezi prvním zveřejněným indexem a druhými zveřejněnými údaji (o měsíc později) pro pět evropských agregovaných ukazatelů, jichž se týkají tiskové zprávy. Z těchto pěti ukazatelů jsou nejvíce revidovány nové objednávky v průmyslu a výroba ve stavebnictví, měřeno průměrem revizí v absolutním vyjádření za dvouleté období. Nejméně revidován je index domácích výrobních cen v průmyslu. Tabulka č. 2 : Rozsah revize u pěti konjunkturálních ukazatelů – na úrovni EU Průměrná revize v absolutním vyjádření[11] | Průměrné pozdější tempo růstu | Průměrná revize | Relativní průměrná revize v absolutním vyjádření[12] | Průmyslová výroba, OSV[13] | 0,1 | 0,3 | 0.0 | 0,18 | Nové objednávky v průmyslu, OSV | 0,4 | 0,8 | 0,2 | 0,23 | Domácí výrobní ceny v průmyslu | 0,1 | 0,3 | 0,0 | 0,27 | Výroba ve stavebnictví, OSV[14] | 0,2 | 0,4 | -0,2 | 0,43 | Obrat v maloobchodě, deflovaný, OSV | 0,1 | 0,2 | 0,0 | 0,27 | Politika revizí může záviset na zdroji. V některých zemích například pochází ukazatel využití pracovní síly (počet pracujících osob) z šetření pracovních sil, které je založeno na zjišťování v domácnostech, a odhady nejsou obvykle revidovány. V průmyslovém odvětví často není revidován index výrobních cen. Index výroby je ukazatelem s největším rozestupem mezi prvním zveřejněným odhadem a konečnými údaji: od 3 měsíců do 2 nebo 3 let kvůli porovnání se strukturálními údaji nebo údaji národních účtů. V odvětví maloobchodu a služeb se dlouhé období pro revize týká více ukazatele zaměstnanosti než obratu. V některých zemích jsou konjunkturální ukazatele zaměstnanosti vycházející z údajů ze zjišťování u podniků hotovy za 14 měsíců až 2–3 roky po sledovaném čtvrtletí kvůli konzistentnosti se strukturálními údaji. Politiky revizí se proto liší u jednotlivých konjunkturálních ukazatelů i u jednotlivých zemí. Provádění nařízení o konjunkturálních statistikách, a zejména jeho změna v roce 2005, kdy byly stanoveny náročné lhůty pro předávání údajů členskými státy, vedly členské státy k posílení celého procesu sestavování konjunkturálních statistik a k omezení revizí na minimum. ODDÍL 4: NÁKLADY A ZÁTěž; OSVěDčENÉ POSTUPY KE SNÍžENÍ ZATÍžENÍ PODNIKů Náklady a zátěž V roce 2005 byla zřízena pracovní skupina složená z odborníků na konjunkturální statistiky, aby podle společné evropské metodiky vyvinula nástroj k měření statistické zátěže[15] podniků a nákladů na statistický systém vyplývajících z nařízení o konjunkturálních statistikách. Nástroj byl vyvinut v souladu s modelem čistých nákladů EU. Výsledky měření jsou však vyjádřeny pouze v počtu odpracovaných hodin ročně a nejsou převedeny na eura. Měření zátěže je vymezeno jako doba, kterou podniky potřebují k sestavení všech údajů, aby mohly odpovědět na žádost o statistické údaje. Měření nákladů je vymezeno jako doba, kterou příslušný národní statistický úřad potřebuje pro všechny činnosti pro plnění nařízení o konjunkturálních statistikách. Měření byla dokončena v prvním čtvrtletí roku 2007. Na základě výsledků z 26 zemí byla získána náležitá celková představa pro celou Evropskou unii. V typickém roce odpovědělo na statistické zjišťování v souvislosti s 39 ukazateli konjunkturální statistiky přibližně 930 000 evropských podniků. Každý z odpovídajících podniků strávil při vyplňování statistických zjišťování v souvislosti s nařízením o konjunkturálních statistikách a uvedení 39 ukazatelů v průměru 4 hodiny 20 minut ročně (21 minut měsíčně). Respondenty jsou převážně větší podniky, protože malé a střední podniky jsou obvykle vyňaty (viz oddíl 4.2). Náklady na statistický systém jsou celkově (pro uvedených 39 ukazatelů za jeden rok sběru údajů a výpočtu) přibližně stejně vysoké jako zatížení podniků. Kvůli převaze průmyslu (21 ukazatelů z 39) v samotném nařízení o konjunkturálních statistikách a v systému sběru údajů představuje počet podniků podílejících se na sestavování údajů pro průmysl 44 % z celkového počtu (resp. 38 % v odvětví maloobchodu a služeb a 18 % ve stavebnictví). Měsíční ukazatele přispívají významným podílem (80 %) k celkovým statistickým nákladům a zatížení, zároveň však přináší velký užitek uživatelům: měsíční ukazatele jsou zveřejňovány k zajištění včasné hospodářské analýzy. Je nutno zdůraznit, že výše popsané náklady představují celkové náklady na sestavování těchto statistik, nikoliv mimořádné náklady související s existencí nařízení EU. Nařízení o konjunkturálních statistikách vstoupilo v platnost v roce 1998 v době, kdy již v členských státech EU bylo zavedeno mnoho konjunkturálních statistik. Mimoto jsou více než dvě třetiny konjunkturálních ukazatelů, na něž se vztahuje nařízení o konjunkturálních statistikách, vstupem pro jiná nařízení EU (národní účty, index mzdových nákladů) nebo výstupem z jiných nařízení EU (šetření pracovních sil). Osvědčené postupy ke snížení zatížení Při plnění požadavků v souvislosti s konjunkturálními statistikami se členské státy snaží omezit statistické zatížení podniků na minimum a současně přinášet dostatečně včasné a spolehlivé údaje pro hospodářskou analýzu. V mnoha zemích již byly za tímto účelem zavedeny různé postupy, a v jiných se takovéto postupy vyvíjejí. Níže jsou uvedeny některé příklady. Přibližně 20 zemí zavedlo elektronický sběr údajů jako alternativu, která je podnikům nabízena místo zasílání dotazníků poštou nebo faxem. Elektronický sběr dat podnikům zajišťuje pružnost při odpovídání v rámci určitých prodlev s ohledem na první ověření údajů na úrovni podniků. Některé národní statistické úřady zavedly rozhraní se standardním programovým vybavením pro účty společností, které podniky široce využívají. Součástí vstupu používaného národními statistickými úřady k sestavení ukazatelů konjunkturální statistiky jsou zdroje administrativních údajů . Zjevnou výhodou je to, že nedochází k dodatečnému statistickému zatížení podniků, ačkoliv administrativní zátěž přetrvává. Velmi široce založeným zdrojem informací o hospodářském systému jsou údaje o DPH nebo jiné fiskální či administrativní údaje. Jejich použití ke statistickým účelům znamená řadu výhod, zejména snížení statistické zátěže podniků. Naopak může dojít k určitému snížení kvality údajů, pokud se koncepce příliš liší od statistických potřeb nebo jestliže se v průběhu času mění. Několikrát se stalo, že zdroj administrativních údajů náhle zmizel, a statistici neměli jinou možnost než obnovit statistické zjišťování. Pokud se k sestavení ukazatelů konjunkturální statistiky používají administrativní údaje, připadá na registr plátců DPH nebo přiznání k DPH přibližně 50 % a na evidenci zaměstnanosti druhá polovina. Zdroje administrativních údajů se používají častěji pro čtvrtletní údaje, jelikož obvykle nejsou tak včasné jako měsíční statistická zjišťování vytvořená k danému účelu. Zdroje administrativních údajů jsou často používány k doplnění údajů ze zjišťování a poskytují informace o malých nebo středních podnicích. Všechny členské státy předcházejí zatížení malých podniků stanovením prahových hodnot nebo uplatněním výběrových strategií. Co se týká ukazatelů podle nařízení o konjunkturálních statistikách, země používají prahové hodnoty při sběru údajů pro mnoho ukazatelů – velká většina malých podniků je z tohoto důvodu vyňata ze vzorku, který je sestaven tak, aby byl reprezentativní pro celou populaci a zajišťoval velmi dobré pokrytí dotyčné proměnné[16]. Nízká četnost výběru vzorku se uplatňuje zejména v maloobchodě u malých podniků (méně než 10 zaměstnanců) a může vést k menší přesnosti konečných odhadů. Ke snížení zátěže malých podniků lze použít některé postupy odhadu, například prognózu měsíčního profilu ze čtvrtletního šetření nebo použití informací ze zdrojů administrativních údajů (např. DPH). Většími členskými státy jsou poměrně často uplatňována technická řešení výběru vzorku jako pravidelně obměňované vzorky (například každý rok je nahrazeno 20 % podniků). Velikosti vzorků jsou optimalizovány pomocí moderních postupů statistického rozložení. Výběrové strategie je nutno zavádět s ohledem na poptávku: někdy mohou být k celostátnímu ukazateli požadovanému nařízením EU připojeny regionální nebo místní ukazatele pro splnění potřeb vnitrostátních uživatelů, což vyžaduje mnohem větší vzorky. Koordinace zjišťování pro ukazatele konjunkturální statistiky, jakož i mezi těmito a jinými zjišťováními hraje důležitou úlohu v rámci národních statistických úřadů s cílem omezit překrývání statistik, a tudíž i snížit zátěž podniků tím, že stejný dotaz není pokládán několikrát. Některé národní statistické úřady provedly úspěšné pokusy s „jediným místem zadávání údajů“ zejména pro velké společnosti: profilovací program pro velké podniky . Tato celostní strategie vytváří velmi dobré dlouhodobé vztahy mezi podniky a statistickými úřady, racionalizuje požadavky statistického úřadu na údaje a vytváří podmínky pro zvládání statistické zátěže. Značné snížení zátěže umožňuje samotné nařízení o konjunkturálních statistikách, a to zavedením koncepce evropských programů výběrových šetření u některých proměnných. V těchto případech se země mohou rozhodnout pro sestavování údajů výhradně pro odvětví nebo výrobky, které jsou velmi důležité a významně přispívají k agregovaným ukazatelům na evropské úrovni. Pozměňovací nařízení z roku 2005 zavedlo rovněž prahové hodnoty pro malé členské státy . Obě tyto techniky snižují zátěž podniků, přičemž Komisi (Eurostatu) stále umožňují vypočítat spolehlivé agregované ukazatele pro EU. K dalším evropským iniciativám patří metodické pokyny nebo zvláštní semináře za účelem vytvoření součinnosti evropské statistické obce a podpory výměny osvědčených postupů a diskusí. V rámci pozměňovacího nařízení z roku 2005 vydal Eurostat v koordinaci s OECD metodické pokyny pro zavedení indexů výrobních cen ve službách a uspořádal několik seminářů týkajících se zvláštních činností ve službách. Příloha: Seznam ukazatelů konjunkturální statistiky (PEEI jsou uvedeny tučně) Odvětví | Ukazatel | Periodicita M: měsíčně Q: čtvrtletně | Lhůta podle nařízení[17] | Průmysl | Výroba | M | 1 měsíc 10 dnů | obrat, domácí obrat, zahraniční obrat (rozlišení na eurozónu a oblast mimo eurozónu) | M | 2 měsíce | nové objednávky, nové domácí objednávky, nové zahraniční objednávky (rozlišení na eurozónu a oblast mimo eurozónu) | M | 1 měsíc 20 dnů | počet zaměstnanců | Q | 2 měsíce | odpracované hodiny | Q | 3 měsíce | hrubé mzdy a platy | Q | 3 měsíce | výrobní ceny, domácí výrobní ceny, zahraniční výrobní ceny (rozlišení na eurozónu a oblast mimo eurozónu) | M | 1 měsíc 5 dnů | dovozní ceny (rozlišení na eurozónu a oblast mimo eurozónu) | M | 1 měsíc 15 dnů | Stavebnictví | výroba, pozemní stavitelství, inženýrské stavitelství | M/Q[18] | počet zaměstnanců | Q | 2 měsíce | odpracované hodiny | Q | 3 měsíce | hrubé mzdy a platy | Q | 3 měsíce | stavební náklady, materiálové náklady, mzdové náklady | Q | 3 měsíce | stavební povolení: počet bytových jednotek; stavební povolení: m² užitné plochy | Q | 3 měsíce | Maloobchod | obrat | M | 1 měsíc[19] / 2 měsíce | počet zaměstnanců | Q | 2 měsíce | deflovaný obrat | M | 1 měsíc / 2 měsíce | Ostatní služby | obrat | Q | 2 měsíce | počet zaměstnanců | Q | 2 měsíce | výrobní ceny | Q | 3 měsíce | [1] KOM(2005) 97 „Zlepšení právní úpravy v oblasti růstu a pracovních míst v Evropské unii“. [2] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1158/2005 ze dne 6. července 2005, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1165/98 o konjunkturálních statistikách. [3] Například „Statistical requirements of the European Central Bank in the field of General Economic Statistics“ (Statistické požadavky Evropské centrální banky v oblasti všeobecné hospodářské statistiky), ECB, srpen 2000. [4] Ukazatele výrobních cen ve službách nejsou dosud k dispozici na evropské úrovni kvůli odchylce požadované většinou členských států až do srpna 2008. [5] Seznam je uveden v příloze. [6] Pozměňovací nařízení z roku 2005 poskytlo menším členským státům lhůtu o 15 dnů delší. [7] Program modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (MEETS) je šestiletý program (2008–2013). Jeho hlavním cílem je stanovit cílové soubory ukazatelů a přezkoumat priority. [8] Srov. 1.2 a 1.5. [9] Srov. 1.6. [10] V rámci tématu Průmysl, obchod a služby. [11] Revize je rozdíl mezi prvním zveřejněným indexem a druhým odhadem o měsíc později. Údaje zahrnují období od listopadu 2005 do května 2007. Například tempo růstu průmyslové výroby za únor 2007 v porovnání s lednem 2007 bylo pro eurozónu při prvním zveřejnění odhadováno na 0,6. O měsíc později byla hodnota tempa růstu odhadována na 0,5, což odpovídá revizi tempa růstu -0,1 a revizi v absolutním vyjádření 0,1. [12] Relativní průměrná revize v absolutním vyjádření je poměr mezi součtem revizí v absolutním vyjádření a součtem pozdějších odhadů v absolutním vyjádření. [13] OSV je zkratka pro očištění od sezónních vlivů; brutto odpovídá hrubým údajům. [14] Index stavební výroby se od listopadu 2006 počítá měsíčně. Revize jsou od prvního čtvrtletí 2005 do třetího čtvrtletí 2006 počítány na základě čtvrtletních údajů a od listopadu 2006 do června 2007 na základě měsíčních údajů. [15] Hodnotí se pouze zatížení podniků plynoucí ze statistických zjišťování. Pokud se k sestavení konjunkturálních statistik používají zdroje administrativních údajů, nebyla tato zátěž brána v úvahu, jelikož existuje v každém případě kvůli administrativním účelům. [16] V průmyslu mohou být uplatňovány prahové hodnoty pro vyloučení malých podniků ze zjišťování (velmi často mají méně než 10 zaměstnanců), je však zachováno pokrytí na velmi vysoké úrovni (více než 70–80 %). Pokud jsou činnosti méně koncentrované, jako ve stavebnictví, maloobchodě nebo restauracích, prahové hodnoty pro úplné vyloučení se nepoužívají. Zátěž malých podniků je snížena zavedením různé četnosti výběru vzorku podle údajů o obratu nebo zaměstnanosti. [17] Pro menší členský stát může být lhůta až o 15 kalendářních dnů delší. [18] Podle velikosti členského státu. [19] Jeden měsíc pro agregované ukazatele, dva měsíce pro podrobné údaje.