a.pravidla pro povinné uveřejňování obchodů centrálních bank: režim transparentnosti trhu vztahující se na obchody centrálních bank („transparentnost trhu“) a/nebo transparentnost provozního rámce centrální banky („provozní transparentnost“) a

b.nezbytnost výjimky: objem obchodů, které centrální banka realizovala s protistranami z EU nebo s finančními nástroji kotovanými v EU.

Pro účely posouzení se splnění těchto dvou kritérií považovalo za povinné, neboť jsou vyjádřením faktorů stanovených v čl. 1 odst. 9 nařízení o trzích finančních nástrojů. V tomto ohledu se „transparentnost trhu“ vztahuje k transparentnosti jednotlivých obchodů v souvislosti s jednotlivými cennými papíry, zatímco „provozní transparentnost“ označuje širší pravidla transparentnosti, kterými se řídí fungování centrální banky. Vzhledem k cílům nařízení o trzích finančních nástrojů byla tudíž za nezbytnou považována analýza regulačních požadavků týkajících se transparentnosti trhu pro obchody a transparentnosti vyplývající z provozního rámce, aby bylo možné posoudit vhodnost udělení výjimky centrálním bankám třetích zemí podle čl. 1 odst. 9 nařízení o trzích finančních nástrojů. Dále je důležitý objem obchodů mezi třetí zemí příslušné centrální banky a EU, neboť se jedná o ukazatel potenciálního dopadu, který mohou mít požadavky na povinné zveřejňování v Unii na obchody centrálních bank třetích zemí podle čl. 1 odst. 9 písm. b) nařízení o trzích finančních nástrojů.

Kromě toho s ohledem na požadavky a cíle vyplývající z nařízení o trzích finančních nástrojů byla zvážena následující kritéria:

i) existence postupu oznamování, kterým centrální banka třetí země oznamuje protistraně z EU, že se na obchod vztahuje výjimka;

ii) schopnost centrální banky třetí země odlišit obchody z důvodů souvisejících s klíčovými politikami stanovenými v nařízení o trzích finančních nástrojů a obchody realizované pouze z „čistě“ investičních důvodů a

iii) existence podobné výjimky dostupné centrálním bankám třetích zemí v posuzované jurisdikci.

Výše uvedená doplňující kritéria byla posouzena s přihlédnutím k požadavkům a cílům nařízení o trzích finančních nástrojů. Zejména platí, že výjimky podle čl. 1 odst. 6 nařízení o trzích finančních nástrojů nelze podle nařízení o trzích finančních nástrojů udělit centrálním bankám, když realizují operace čistě z investičních důvodů. Studie tudíž analyzovala, zda centrální banky třetích zemí rozlišují obchody realizované z důvodů regulace a z investičních důvodů. Dále studie analyzovala, zda centrální banky třetích zemí mají postup oznamování obchodů, na které se vztahuje výjimka, nebo zda alespoň zvažují zavedení takového postupu v souvislosti s obchodováním s finančními protistranami z EU, neboť se tím zvyšuje úroveň transparentnosti a jedná se tedy o problematiku upravenou v nařízení o trzích finančních nástrojů. A nakonec může analýzu efektivnosti nákladů v souvislosti s vhodností výjimky ovlivnit dostupnost zákonné výjimky pro centrální banky obchodující v obchodních systémech třetích zemí.

Po posouzení těchto kritérií došla Komise k závěru, že zásadní je to, zda centrální banky třetích zemí rozlišují obchody realizované z důvodů regulace a z investičních důvodů, neboť jinak by případná výjimka podle čl. 1 odst. 9 nebyla dostatečně zasazena do příslušného rámce. Naproti tomu a po dalším zvážení nejsou chybějící postupy oznamování v době, kdy je tato zpráva týkající se obchodů, na něž se vztahuje výjimka, připravována, považovány za dostatečně podstatné pro to, aby nebyla výjimka podle čl. 1 odst. 9 udělena, neboť jurisdikce, které takové postupy nemají, uvedly, že jsou připraveny je zavést, jakmile bude režim podle nařízení o trzích finančních nástrojů zaveden. Existence zákonných výjimek v posuzované jurisdikci pro obchody centrálních bank obchodujících v místech provádění třetí země není považována za nezbytnou podmínku udělení výjimky, neboť nejsou podle čl. 1 odst. 9 nařízení o trzích finančních nástrojů výslovně vyžadovány.

Obecný přehled posouzení je uveden v příloze 1. Komise došla k závěru, že zmíněné jurisdikce vzhledem k jejich rámci transparentnosti trhu a/nebo provozní transparentnosti mají právní rámec, který zajišťuje dostatečnou úroveň transparentnosti. Dále je obchodní činnost v EU pocházející z těchto jurisdikcí dostatečně podstatná pro to, aby byla těmto jurisdikcím udělena výjimka z požadavků na předobchodní a poobchodní transparentnost. Kromě toho Komise došla k závěru, že je vhodné udělit výjimku Bance pro mezinárodní platby (BIS), jejíž schopnost provádět důležité činnosti ve veřejném zájmu a pomáhat mezinárodní komunitě centrálních bank by neměla být ohrožena. Na rozdíl od centrálních bank je Banka pro mezinárodní platby výslovně zmíněna jako subjekt, který může být zahrnut mezi uvažované subjekty, pokud je to nezbytné. Na rozdíl od posouzení v případě centrálních bank bylo tohoto závěru dosaženo na základě kvalitativního posouzení.

Níže je uvedeno stručné shrnutí analýzy vybraných zemí s ohledem na výše uvedená kritéria. Podrobný popis a důkladnou analýzu lze najít ve studii, kterou vypracovalo Centrum pro evropská politická studia (CEPS).

Australská centrální banka – The Reserve Bank of Australia (RBA)

Hlavní kritéria

Nekapitálové nástroje jsou vyňaty z působnosti pravidel stanovených pro transparentnost obchodování. Z hlediska provozní transparentnosti australská centrální banka poskytuje informace o položkách ve své rozvaze, oznamuje svoje každodenní operace na volném trhu a prostřednictvím elektronických zpravodajských služeb podává určité souhrnné informace o svých obchodech poté, co k těmto obchodům došlo.

Australská centrální banka má vysoký objem obchodů s protistranami v EU nebo s finančními nástroji kotovanými v EU.

Doplňující kritéria

Existuje výjimka z požadavků na transparentnost pro zahraniční centrální banky.

Australská centrální banka je považovaná za instituci schopnou rozlišovat obchody z důvodů politik a obchody z jiných důvodů (jako jsou „investiční“ důvody).