Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu pro období 2014–2020 /* COM/2012/0782 final - 2012/0364 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Jednotný trh představuje jeden z největších úspěchů Evropské unie. Integrace a správně fungující vnitřní trh jsou nezbytné k tomu, aby strategie Evropa 2020 byla úspěšná a přivedla hospodářství EU k udržitelnému růstu a překonalo tak finanční krizi a následnou krizi státních dluhů, které vypukly v roce 2008. Jelikož jsou kapitálové trhy globalizované, celosvětová harmonizace finančního výkaznictví a pravidel auditu má zásadní význam pro řádné fungování kapitálových trhů a rovněž pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v EU. Namísto zavedení vlastního souboru regionálních standardů účetního výkaznictví, a tím i harmonizace právních předpisů na úrovni EU, které by však přispělo k regionální fragmentaci na celosvětové úrovni, se EU v roce 2002 rozhodla přijmout mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS). Jelikož na tyto standardy přechází stále více zemí, bude Evropa k tomu, aby byla slyšet, potřebovat získat větší váhu v procesu tvorby mezinárodních standardů. Aby byla Unie slyšet a bylo jí nasloucháno, musí mluvit jedním hlasem. EFRAG[1], technický poradce Evropské komise v účetních záležitostech, postupně převzal úlohu při poskytování včasných, technických a spolehlivých vstupních informací pro proces stanovování standardů Rady pro mezinárodní účetní standardy (IASB). Tvůrce mezinárodních standardů i organizace zastupující zájmy Evropy musí být nezávislí, mít dostatečnou kapacitu a odborné znalosti pro tvorbu kvalitních standardů a poskytování vstupních informací pro tuto tvorbu a mít zdravý finanční základ, aby mohli dlouhodobě plnit své veřejné poslání. Za tímto účelem zavedly Evropský parlament a Rada v roce 2009 program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditů[2]. Tento program skončí dne 31. prosince 2013. Účelem tohoto nařízení je prodloužit tento program po dobu příštího finančního rámce (2014–2020) a umožnit v tomto období přímé příspěvky na financování příjemců z programu z rozpočtu Unie. Původními příjemci programu byly výbory orgánů dohledu[3], Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), EFRAG a Rada pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB). Rozhodnutí rovněž stanoví možnost zahrnutí nového nebo nahrazení starého příjemce. V roce 2010 byly vytvořeny evropské orgány dohledu , které převzaly mimo jiné odpovědnost předchozích výborů orgánů dohledu. Účelem tohoto nařízení je tudíž rozšířit spolufinancování ze strany Unie pro zbývající příjemce, konkrétně nadace IFRS (právní nástupce IASCF), EFRAG a PIOB. 1.1. Účetní výkaznictví: nadace IFRS Krize na finančních trzích, která probíhá od roku 2007, zdůraznila význam transparentnosti, v důsledku čehož výrazně vzrostla politická důležitost otázky účetních standardů. Bylo jasné, že příznivé podnikatelské prostředí a jednotná celosvětová pravidla by měla být doprovázena transparentností a vzájemnou srovnatelností, které jsou předpokladem řádně fungujícího globálního kapitálového trhu. Političtí představitelé po celém světě si uvědomili zásadní význam jednotných vysoce kvalitních světových účetních standardů[4]. Evropská unie projevila vedoucí roli, když se rozhodla převzít mezinárodní účetní standardy (IFRS a IFRIC) do unijního práva. Podle nařízení 1606/2002 („nařízení o IAS“) společnosti kotované v EU musí sestavovat konsolidované účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přejatými Unií. Členské státy mohou povolit nebo požadovat jejich použití pro roční účetní závěrky nebo pro nekotované společnosti. Účetní závěrky evropských společností založené na standardech IFRS přejatých Unií jsou bez přepracování přijímány na několika kapitálových trzích po celém světě, včetně USA, Austrálie a Japonska. Jelikož stále více zemí přijímá IFRS nebo se k nim přibližuje, dochází k pokroku směrem k cíli jednotných celosvětově uznávaných mezinárodních účetních standardů. Mezinárodní účetní standardy (IFRS a IFRIC) jsou vypracovávány Výborem pro výklad IASB a IFRS. Nadace IFRS je zastřešujícím orgánem těchto organizací a pečuje o jejich hladké fungování a řádné financování. Orgán vypracovávající účetní standardy vysoké kvality musí být nezávislý a musí mít dostatečnou schopnost pro nábor vysoce kvalitních pracovníků. Za tímto účelem je nutný dlouhodobě pevný, neutrální, spolehlivý a vyčíslitelný základ jeho financování. Vedle financování musí také řízení nadace IFRS podporovat nezávislé, důvěryhodné a řádné fungování této organizace. Řízení nadace bylo v minulých letech posíleno zejména vytvořením Rady pro monitorování. Tento orgán byl zřízen, aby umožnil odpovědnost a řádné zastoupení veřejného zájmu v této organizaci. Byla posílena efektivita Poradního výboru pro standardy a byl zřízen výbor pro dohled nad dodržováním postupů. Bude zapotřebí další úsilí k zajištění, aby Nadace IFRS posílila své postavení tvůrce vysoce kvalitních norem, který je obrazem globální povahy kapitálových trhů. Za tímto účelem Evropská unie prostřednictvím rozhodnutí 716/2009 ukázala, že je ochotna poskytnout Nadaci IFRS (IASCF) nezbytnou finanční podporu ve formě stálého režimu spolufinancování. Unie začala spolu s některými členskými státy přispívat v poměru ke své globální váze na kapitálových trzích do rozpočtu nadace IFRS. Příspěvek EU do rozpočtu nadace IFRS v účetním roce 2011 činil 4 229 165,14 EUR (17 % celkových způsobilých výdajů nadace pro uvedený rok). Podle konečné zprávy Rady pro monitorování o přezkumu řízení nadace IFRS[5] zveřejněné dne 9. února 2012, členství v Radě pro monitorování bude vázáno na finanční příspěvek do rozpočtu nadace IFRS. Proto je důležité, aby se EU i nadále podílela na rozpočtu nadace IFRS v poměru ke svému globálnímu hospodářskému významu, chce-li si Evropa udržet svou stávající pozici na scéně mezinárodního účetního výkaznictví. 1.2. Účetní výkaznictví: Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví (EFRAG) EFRAG byla založena v roce 2001 jako soukromá organizace, která má Evropské komisi poskytovat odborné posudky v oblasti účetního výkaznictví. Zpočátku EFRAG poskytovala především Komisi poradenství o tom, zda mezinárodní účetní standard, jež má být Unií přejat, splňuje technická kritéria pro schválení[6]. EFRAG postupně převzal roli, v jejímž rámci aktivně ovlivňoval IASB při tvorbě standardů. Poskytuje náměty připomínkováním navrhovaných standardů norem a podílí se na nich v raných fázích zveřejňováním diskuzních příspěvků k aktuálním problémům účetnictví. Připomínky EFRAG jsou sledovány a citovány po celém světě. Zastupování a hlasovací práva v řídících orgánech EFRAG (např. valná hromada a dozorčí rada) byly původně spojeny s finančním příspěvkem do rozpočtu EFRAG. Orgán pověřený samotnou technickou prací, Skupina technických odborníků (TEG), byl vždy nezávislý. V roce 2008 bylo řízení EFRAG zcela změněno, aby odráželo posílení její veřejnoprávní role – měla se stát platformou pro to, aby Evropa v oblasti účetnictví vystupovala jednotně. Cílem bylo zajistit větší veřejný dohled a odpovědnost. Byly provedeny dvě zásadní změny: · Zřízení výboru pro plánování a zdroje, u něhož se soustřeďují aktivní návrhy v raném stádiu, na nichž se účastní vnitrostátní tvůrci standardů, a · Posílení úlohy dozorčí rady: jejími členy již nejsou zástupci financujících organizací, ale jsou jmenováni za svou osobu. Členové zastupují nejrůznější zúčastněné strany – zpracovatele účtů (včetně malých a středních podniků), uživatele a finanční instituce, nebo pocházejí z veřejné politiky – a od všech se očekává, že budou jednat ve veřejném zájmu. Ze 17 členů dozorčí rady čtyři zastupují veřejnou politiku: mají zejména znalosti o tvorbě veřejné politiky a jsou jmenováni Komisí. Skupina technických odborníků je i nadále odpovědná za vlastní technickou práci EFRAG. Jakékoli stanovisko EFRAG k mezinárodním účetním standardům musí být projednáno a schváleno touto skupinou, která funguje jako nezávislý odborný technický výbor. Předseda EFRAG řídí zasedání skupiny a EFRAG má vlastní sekretariát (tvořený odborníky z řad účetních). Hlavní objem práce TEG představují doporučení pro Komisi v oblasti schvalování a připomínky pro IASB. Většina zasedání EFRAG je přístupná veřejnosti a útvary Komise se mohou účastnit jako pozorovatelé všech zasedání této skupiny. Cílená reforma řízení v roce 2008 umožnila skupině EFRAG rozšířit její aktivní činnosti ve spolupráci s evropskými vnitrostátními tvůrci standardů. Prostřednictvím dalších reforem řízení, k nimž má dojít v následujících měsících, bude EFRAG i nadále rozvíjet prostředky vedoucí k tomu, že se stane hlavní platformou pro formování „jednotného hlasu EU v oblasti účetnictví“ a pro poskytování unijních námětů IASB. Za tímto účelem proběhne v EFRAG komplexní revize struktury řízení, při níž bude náležitě zohledněn nejnovější vývoj v oblasti mezinárodního účetního výkaznictví. Jelikož bude IFRS přijímat stále více zemí, potřebuje EU učinit kroky k tomu, aby zabránila postupné ztrátě svého vlivu a váhy v IASB. Proto je velmi důležité, aby evropské zájmy byly na mezinárodní úrovni řádně zastoupené. K tomuto účelu je nezbytné, aby Evropa „mluvila jedním hlasem“, který je důvěryhodný a odborně fundovaný. EFRAG potřebuje řádné, dlouhodobé a diverzifikované financování, které bude spolehlivé, nezávislé a schopné přispívat k přípravě vysoce kvalitních dokumentů zaměstnáváním špičkových odborníků. Celoevropské názory budou rovněž zastoupeny pouze tehdy, pokud se bude spolu s velkými členskými státy na financování EFRAG podílet i Komise jménem menších členských států. Program financování na období 2010–2013 byl koncipován tak, aby zajistil dlouhodobé spolehlivé financování. Na základě rozhodnutí EU o financování ze dne 16. září 2009 činil příspěvek EU pro EFRAG v účetním roce 2011 2 288 160 EUR (43 % celkového rozpočtu skupiny EFRAG na uvedený rok). Cíle tohoto programu jsou dlouhodobé. Proto je obtížné přijímat závěry po pouhých dvou celých letech financování. Na základě dosavadních zkušeností s financováním však program plnil své hlavní cíle. Mimo jiné umožnil EFRAG rozšířit její činnost a zapojit se do aktivní práce, stýkat se se zúčastněnými stranami a získávat jejich stanoviska na osvětových akcích a zvýšit její nezávislost tím, že sama vyplácí plat svému předsedovi. Další podrobnosti o dosavadních zkušenostech lze nalézt v hodnocení ex ante útvarů Komise, které tvoří přílohu tohoto návrhu. 1.3. Provádění auditů: Rada pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) Rada pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) je španělskou neziskovou nadací sídlící v Madridu. Klíčovými partnery PIOB jsou Monitorovací skupina (MG), která je orgánem zastupujícím mezinárodní regulační orgány a instituce[7], a Mezinárodní federace účetních (IFAC), která je soukromým subjektem zastupujícím účetní a auditory po celém světě[8]. PIOB je tvořena deseti členy včetně svého předsedy. Dva členové jsou jmenováni Evropskou komisí. Členy PIOB jsou osoby jmenované Monitorovací skupinou na období tří let na základě memoranda o porozumění. PIOB zahrnuje celou řada zúčastněných stran: zákonodárce (např. Evropský parlament, vnitrostátní zákonodárné orgány), regulační orgány a orgány dohledu nad finančními trhy, včetně orgánů dohledu v oblasti auditu, tvůrce vnitrostátních standardů účetnictví a auditu, auditory a auditorské profese obecně, zpracovatele účetních výkazů (společnosti), uživatele účetních výkazů (např. investory, analytiky, výzkumné pracovníky, dodavatele) a akademické pracovníky. Úlohou PIOB je zaručit, že při navrhování, vypracovávání a přijímání mezinárodního standardu pro auditory v rámci Mezinárodní federací účetních (IFAC) je zaručen řádný postup, dohled a transparentnost. Nadace je řízena správní radou, v níž je každý člen PIOB zastoupen jedním správcem. Na základě rozhodnutí EU o financování ze dne 16. září 2009 činil v účetním roce 2010 příspěvek EU pro PIOB 286 231 EUR. Tato částka představuje 22 % celkových způsobilých výdajů PIOB (1 301 050 EUR). V účetním roce 2011 činil příspěvek EU pro PIOB 288 991,78 EUR, což rovněž představuje 22 % způsobilých výdajů PIOB pro daný rok (1 313 599 EUR). Zkušenosti při spolufinancování PIOB byly až doposud pozitivní. Evropská komise již měla příležitost navštívit prostory PIOB dvakrát (v březnu 2010 a v dubnu 2011) a ověřit její finanční kontrolu. Evropská komise rovněž školí její zaměstnance v oblasti rozpočtových procesů EU. Z praktického hlediska představovaly činnosti související se správou grantu na provozní náklady v účetních letech 2010 a 2011 velmi užitečnou zkušenost pro obě strany. Tím se otevřela cesta pro efektivnější správu budoucích finančních příspěvků. Spolufinancování PIOB ze strany EU se stalo příkladem pro další případné přispěvatele. V současnosti se na financování PIOB podílejí pouze IFAC (přibližně 78 %) a EU (přibližně 22 %). Evropská komise nadále vynakládá úsilí na diverzifikaci financování PIOB a posílení její nezávislosti na auditorské profesi. Již v účetním roce 2013 se očekává, že několik mezinárodních institucí poskytne PIOB finanční prostředky. Navíc Monitorovací skupina, PIOB a IFAC vytvořily pracovní skupinu pro výběr a přesvědčování skupiny dárců z celého světa, aby poskytovali prostředky na financování PIOB na stabilním a dlouhodobém základě. Pokud by EU snížila svůj finanční závazek ze současné úrovně (představující 22 % celkového rozpočtu), byl by to špatný signál v době, kdy se PIOB snaží rozšiřovat strukturu svého financování. Ale je to také mimořádně kritické z hlediska našich současných reforem trhu auditorských služeb, jejichž cílem je zvýšit nezávislost společností, tvůrců mezinárodních auditorských standardů (ISA), jakož i dohledu v oblasti auditu. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Ve svém hodnocení ex ante přiloženém k návrhu Komise na vytvoření programu pro období 2010-2013[9] Komise posoudila možné alternativy financování. Cíli programu bylo zajištění stabilního, diverzifikovaného, řádného a přiměřeného financování a umožnění, aby dotčené subjekty mohly plnit své poslání nezávislým a účinným způsobem. Bylo jasně určeno, že spolufinancování ze strany Unie je nejúčinnější a nejvhodnější možností, jak dosáhnout těchto cílů. V hodnocení ex ante přiloženém k současnému návrhu dospěla Komise k závěru, že program dosud plní očekávání a stanovené cíle a že financování by mělo pokračovat. Krom toho byl program financování zřízen za účelem plnění dlouhodobých cílů. Proto je vhodné navrhnout, aby pokračoval i v období příštího finančního rámce 2014–2020. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1. Právní základ Smlouva o fungování Evropské unie, a zejména článek 114 této smlouvy. V souladu s legislativní politikou Komise, která byla přijata v souvislosti s víceletým finančním rámcem, je tento program financování koncipován jako nařízení. 3.2. Zásada subsidiarity Program Unie umožňuje spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů a tuto politiku podporuje. Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity, jelikož v souladu s článkem 5 Smlouvy o Evropské unii nelze jeho cílů dosáhnout dostatečně na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinku opatření dosaženo lépe na úrovni Unie. 3.3. Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality vyplývající z článku 5 Smlouvy o Evropské unii. Jak bylo posouzeno v hodnocení ex ante, toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jeho cílů. Financování ze strany Unie je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti finančních služeb. Ve stávajícím institucionálním rámci zajistí nový mechanismus financování stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu Unie nezávisle a účinně. Finanční podpora bude poskytována v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Evropské unie, a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. …./.. ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Celková částka, která má být uhrazena z rozpočtu Unie, činí v období 2014–2020 58,01 milionu EUR v běžných cenách. Program představuje sedmiletý program, který je přizpůsoben době trvání finančního výhledu na období 2014–2020. 2012/0364 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu pro období 2014–2020 (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[10], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES[11] zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS, právní nástupce nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy, IASCF) a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady. (2) Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v EU. (3) V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. (4) Podle nařízení (ES) č. 1606/2002 Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů[12] by IFRS měly být začleněny do práva Unie a používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, za předpokladu, že IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení. IFRS tudíž hrají významnou roli ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh. (5) Standardy IFRS jsou vydávány IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace mezinárodních standardů účetního výkaznictví. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS. (6) Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví (EFRAG) byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty, investory a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení. EFRAG rovněž přebírá roli „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v rámci procesu vytváření standardů ze strany IASB. (7) S přihlédnutím ke klíčovému významu EFRAG, který má při podpoře práva a politiky v oblasti vnitřního trhu a při zastupování evropských zájmů v procesu vytváření standardů na mezinárodní úrovni, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG a přispěla tak do jejího rozpočtu. (8) Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), Radu pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB). Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné převzít do právních předpisů Unie zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek[13]. Nové návrhy týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení standardů ISA v EU[14]. (9) Zavedení ISA do právních předpisů Unie a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování těchto standardů zajistily, že jsou tyto standardy v souladu s právním rámcem vnitřního trhu. Pozměněné znění čl. 26 odst. 3 uvedené v článku 1 návrhu směrnice[15] také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB. (10) Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou roli, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit svoji nezávislost na soukromém sektoru a financování ad hoc, a tím i zvýšit svoje možnosti a důvěryhodnost. (11) Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování ze strany Unie zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB. (12) Kromě změny struktury financování nadace IFRS a EFRAG podstoupily reformy v oblasti správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. (13) Pro celou dobu trvání programu je třeba stanovit finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení ze dne XX. YY. 201Z. (14) Nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie, a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. …./.. ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie[16], jež chrání finanční zájmy Unie, musí být používána se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, kde si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím. (15) Program spolufinancování, který má být tímto nařízením zaveden, by měl přispět k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč EU, k celosvětové harmonizaci standardů finančního výkaznictví podporou mezinárodního uznání IFRS a k podpoře konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Tento program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzí této strategie. (16) Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti navrhování standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje. (17) Financování ze strany Unie je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. (18) Finanční podpora by měla být poskytována v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie, a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. …./.. ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie. Program spolufinancování zavedený tímto nařízením nahrazuje předchozí programy spolufinancování uvedených příjemců. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí 716/2009/ES. (19) Za účelem podpory zájmů Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů a pružného přizpůsobování se případným změnám na řídící a institucionální úrovni v uvedených oblastech by v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty související s výběrem nových příjemců programu. Je obzvlášť důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. (20) Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Předmět a rozsah působnosti 1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. 2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy stanovování standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Článek 2 Cíle 1. Cílem programu je zlepšit podmínky pro fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů. 2. Dosažení tohoto cíle bude posuzováno zejména počtem zemí používajících Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) a Mezinárodní auditorské standardy (ISA). Článek 3 Příjemci programu 1. Program využívají tito příjemci: a) příjemci v oblasti účetního výkaznictví: – Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví (EFRAG), – nadace mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS), b) příjemce v oblasti auditů: Rada pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB). 2. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9 za účelem výběru nových příjemců programu a odpovídající změny odstavce 1. 3. Nový příjemce musí být neziskovou právnickou osobou sledující cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů a tuto politiku podporuje a musí být přímým nástupcem jednoho z příjemců uvedených v odstavci 1. Článek 4 Udělování grantů Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady. Článek 5 Transparentnost Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Evropské unie. Článek 6 Finanční ustanovení Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení v období 2014­–2020 činí 58 010 000 EUR v běžných cenách. Článek 7 Provádění programu 1. Komise program provádí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie. 2. Za účelem provádění programu přijímá Komise roční pracovní programy. Ty stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku. Obsahují rovněž popis opatření, jež mají být financována, údaj o částce přidělené na každé opatření a orientační harmonogram provádění. Pracovní programy zahrnují u grantů priority, základní hodnotící kritéria a maximální míru spolufinancování. Článek 8 Ochrana finančních zájmů Evropské unie 1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. 2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět prostřednictvím kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu obdrželi finanční prostředky Unie. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat. Článek 9 Výkon přenesené pravomoci 1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2 se Komisi svěřuje na dobu sedmi let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. 3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. Článek 10 Hodnocení 1. Nejpozději šest měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cílů programu. Tato zpráva hodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cílů stanovených v článku 2. 2. Zpráva se pro informaci předkládá Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. Článek 11 Zrušení Rozhodnutí 716/2009/ES se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014. Článek 12 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu pro období 2014–2020 1.2. Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[17] Oblast politiky: 12 Vnitřní trh Aktivita: Finanční služby a kapitálové trhy 1.3. Povaha návrhu/podnětu ¨ Návrh/podnět se týká nové akce. ¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[18]. X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce. ¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci. 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Prosazování celosvětového převzetí standardů IFRS Zajištění váhy, díky které EU může ovlivňovat tvorbu IFRS Přispění k nezávislosti veřejného dohledu nad tvorbou auditorských standardů 1.4.2. Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl: Zlepšení podmínek pro fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů Příslušné aktivity ABM/ABB: 12.03 Finanční služby a kapitálové trhy 1.4.3. Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Zvýšení finanční nezávislost příjemců (nadace IFRS, EFRAG, PIOB). Poskytnout EFRAG zdroje nezbytné k plnění jejího poslání v evropském veřejném zájmu. 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat . Ukazatel výsledku || Poslední známé výsledky || Cíl Počet zemí používajících IFRS || V roce 2012 používá IFRS asi 120 zemí. || Zvýšení do roku 2020 Podíl standardů převzatých EU na standardech vydaných IASB do roku 2020 v % || Ke 29. říjnu 2012 EU převzala 89 % IFRS (124 standardů z celkových 139). || 100 % do roku 2020 Počet zemí EU používajících ISA || Ke konci roku 2012 upřesněné standardy ISA plně převzalo 20 členských států. || Přijetí a uplatňování vysoce kvalitních standardů ISA ve všech členských státech nejpozději do roku 2020 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které musí být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Zvýšení nezávislosti (a rovněž vnímané nezávislosti) příjemců v oblasti účetního výkaznictví a auditu, které jim umožní plnit své poslání ve veřejném zájmu uspokojivým způsobem 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU Hlavním cílem programu je zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetnictví napříč EU i v celosvětovém měřítku, a tím i přispění k hladkému fungování kapitálových trhů v EU i po celém světě. EU je největším subjektem uplatňujícím standardy IFRS (nařízení č. 1606/2002). Je v našem zájmu učinit z mezinárodních účetních standardů (IFRS) globální účetní jazyk a zajistit zastoupení EU ve veřejném dohledu nad nadací IFRS (kde členství v orgánu dohledu bude vázáno na příspěvek k financování). Zásadní jsou rovněž významné, věrohodné a nezávislé příspěvky EU v technické rovině již v rané fázi tvorby těchto standardů. Za tyto činnosti je odpovědná EFRAG. EU může přijmout mezinárodní auditorské standardy (ISA) na základě směrnice 2006/43. Má proto přímý zájem na zajištění toho, aby tyto normy byly vysoce kvalitní a řádný proces jejich přijímání byl předmětem nezávislého veřejného dohledu ze strany PIOB. 1.5.3. Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Nynější financování zatím plní očekávání. 1.5.4. Provázanost a možná synergie s dalšími relevantními nástroji Evropská komise se aktivně účastní reforem řízení příjemců. 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad X Časově omezený návrh/podnět – X Návrh/podnět s platností od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 – ¨ Finanční dopad od RRRR do RRRR ¨ Časově neomezený návrh/podnět – Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, – poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný způsob řízení[19] X Přímé centralizované řízení Komisí ¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny: – ¨ výkonným agenturám – ¨ subjektům zřízeným Společenstvími[20] – ¨ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby – ¨ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení ¨ Sdílené řízení s členskými státy ¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi ¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte) Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. V případě nadace IFRS: průběžné a závěrečné zprávy V případě EFRAG: závěrečné zprávy a účast útvarů Komise ve všech výborech EFRAG V případě PIOB: závěrečné zprávy a pravidelná zpětná vazba pro Monitorovací skupinu 2.2. Systém řízení a kontroly 2.2.1. Zjištěná rizika Existuje riziko, že operativních cílů nebude dosaženo, pokud kvalita výstupu příjemců nebude v souladu s původními cíli, tak jak budou uvedeny ročních návrzích. Existuje riziko ohrožení finančních zájmů / pověsti EU, pokud útvary Komise neodhalí nezpůsobilé výdaje. 2.2.2. Předpokládané metody kontroly Riziko nedosažení operativních cílů: – Příjemci se žádají, aby předložili výroční zprávu odrážející jednotlivé cíle každého programu a vypracovanou v souladu s pokyny nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Evropské unie. – Provozní útvary odpovědné v rámci GŘ MARKT budou mít pravidelný kontakt s příjemci a především se budou podílet na práci všech výborů EFRAG. Riziko ohrožení finančních zájmů EU: – Kontroly závazků a plateb na GŘ MARKT v souladu s posíleným finančním okruhem a zahrnující dokumentární kontroly příslušných podpůrných dokumentů, včetně průběžných a závěrečných zpráv, auditovaných účetních závěrek a zvláštních dokladů vyžádaných GŘ. Tyto kontroly jsou zaznamenávány v kontrolních seznamech, které jsou systematicky vyplňovány všemi aktéry zapojenými do příslušných finančních transakcí (OIA, OVA,OVA2,FIA, FVA, FVA2, AO), včetně kontrol finančních a právních záležitostí prováděných finančním oddělením GŘ za účelem schválení „Bon à payer“ (předání k platbě). – Finanční oddělení GŘ provádí systematicky kontroly na místě u každého příjemce s ověřením věcné správnosti vzorku transakcí s cílem posoudit vnitřní systémy finanční kontroly poskytovatele a poskytnout schvalujícímu úředníkovi (AO) dodatečnou záruku dostatečné ochrany finančních zájmů EU. Maximální míra chyb nepřesáhne 2 %. Náklady na kontrolu se budou pohybovat kolem 0,5 pracovníka na plný úvazek nebo 63 500 EUR ročně. Přínosem kontrol bude, že každoročně poskytnutá částka bude v celé výši použita adekvátně a v souladu se zásadou řádného finančního řízení. 2.3. Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Posílené finanční okruhy zahrnující provozní i finanční ověřování ex ante. Pravidelná analýza účetnictví příjemců, jejich výročních zpráv a osvědčení o auditu. Pravidelné kontroly na místě pro ověření rozpočtových systémů a kontrol. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie · Stávající výdajové rozpočtové linie[21] V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek Číslo Název || RP/NRP ([22]) || zemí ESVO[23] || kandidátských zemí[24] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 1 || 12.0301 Standardy v oblasti účetního výkaznictví a auditů[25] || RP || NE || NE || NE || NE · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje: žádné 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje v milionech EUR v běžných cenách (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo: 1 || Okruh „inteligentní růst podporující začlenění“ || GŘ MARKT || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || CELKEM ||  Operační prostředky || || || || || || || || || || 12.0301 nadace IFRS || Závazky || (1) || 4,335 || 4,422 || 4,510 || 4,600 || 4,692 || 4,786 || 4,882 || 0 || 32,227 || Platby || (2) || 3,251 || 4,400 || 4,488 || 4,578 || 4,669 || 4,763 || 4,858 || 1,220 || 31,007 || 12.0301 EFRAG || Závazky || (1a) || 3,162 || 3,225 || 3,290 || 3,356 || 3,423 || 3,491 || 3,561 || 0 || 23,508 || Platby || (2a) || 2,372 || 3,209 || 3,274 || 3,339 || 3,406 || 3,474 || 3,543 || 0,891 || 22,617 || 12.0301 PIOB || Závazky || (1a) || 0,306 || 0,312 || 0,318 || 0,325 || 0,331 || 0,338 || 0,345 || 0 || 2,275 || Platby[26] || (2a) || 0,000 || 0,306 || 0,312 || 0,318 || 0,325 || 0,331 || 0,338 || 0,345 || 1,930 || Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[27] || || || || || || || || || || Číslo rozpočtové linie || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0 || CELKEM prostředky pro GŘ MARKT || Závazky || =1+1a+3 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 || Platby || =2+2a+3 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 Platby || (5) || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 CELKEM prostředky z OKRUHU <1> víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 Platby || =5+ 6 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 Platby || =5+ 6 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM GŘ: MARKT ||  Lidské zdroje || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 3,836  Ostatní správní výdaje || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,175 GŘ MARKT CELKEM || Prostředky || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 8,376 || 8,532 || 8,691 || 8,854 || 9,019 || 9,188 || 9,361 || 62,021 Platby || 6,196 || 8,488 || 8,647 || 8,808 || 8,973 || 9,141 || 9,312 || 59,565 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků. – X Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Žádný (provozní granty) 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.3.1. Shrnutí – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků. – X Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 3,836 Ostatní správní výdaje || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,175 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 Mimo OKRUH 5[28] víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || || || || || || || || Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || || Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || CELKEM || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 3.2.3.2. Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů – ¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů. – X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[29] XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || || XX 01 04 yy[30] || - v ústředí[31] || || || || || || || - při delegacích || || || || || || || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || || CELKEM || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || 5 úředníků AD a 6 úředníků AST, v poměru k počtu dokumentů, kterými se budou zabývat. Úkoly: podávání podnětů, kontrolní úkoly, udržování kontaktu s příjemci, dohled Externí zaměstnanci || 1 smluvní zaměstnanec, v poměru k počtu dokumentů, kterými se bude zabývat. Úkoly: evidence, podpora plánování a příprava služebních cest 3.2.4. Soulad s víceletým finančním rámcem – X Návrh/podnět je v souladu se návrhem nového víceletého finančního rámce 2014–2020 – ¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce. Upřesněte požadovanou změnu, dotčené rozpočtové linie a odpovídající částky. – ¨ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[32]. Upřesněte potřebu, dotčené rozpočtové okruhy a linie a odpovídající částky. 3.2.5. Příspěvky třetích stran – Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. – Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkem nadace IFRS prostřednictvím vlastních prostředků a prostředků získaných od třetích stran (průměrná výše spoluúčasti příjemce 87 %) || 24,873 || 27,576 || 30,278 || 32,977 || 35,674 || 38,370 || 41,064 || 230,813 EFRAG prostřednictvím vlastních prostředků a prostředků získaných od třetích stran (průměrná výše spoluúčasti příjemce 60 %) || 4,338 || 4,675 || 4,910 || 5,044 || 5,277 || 5,409 || 5,439 || 35,093 PIOB prostřednictvím vlastních prostředků a prostředků získaných od třetích stran (průměrná výše spoluúčasti příjemce 78 %) || 1,084 || 1,106 || 1,128 || 1,151 || 1,174 || 1,197 || 1,221 || 8,061 Spolufinancované prostředky CELKEM || 30,295 || 33,357 || 36,316 || 39,172 || 42,126 || 44,976 || 47,724 || 273,967 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy – X Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy. – ¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad: – ¨ dopad na vlastní zdroje – ¨ dopad na různé příjmy [1] Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví. [2] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES ze dne 16. září 2009, kterým se zavádí program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu (Úř. věst. L 253, 25.9.2009, s. 8. [3] CESR, CEBS a CEIOPS. [4] Opakované výzvy od londýnského prohlášení z roku 2009, naposledy v Los Cabos v roce 2012. [5] http://www.iosco.org/monitoring_board/pdf/Final%20Report%20on%20the%20Review%20of%20the%20IFRS%20Foundation's%20Governance.pdf. [6] EFRAG je ve skutečnosti orgánem uvedeným v desátém bodě odůvodnění nařízení o IAS. [7] Členy MG jsou: Evropská komise, IOSCO (Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry), BCBS (Basilejský výbor pro bankovní dohled), IAIS (Mezinárodní asociace dozorů v pojišťovnictví), Rada pro finanční stabilitu (FSB), IFIAR (Mezinárodní fórum nezávislých regulátorů auditu) a Světová banka. [8] PIOB dohlíží na IFAC v oblasti veřejného zájmu. Nepřímo lze za partnery PIOB považovat i následující tři nezávislé orgány IFAC: IAASB (Rada pro mezinárodní auditorské a ověřovací standardy), IESBA (Rada pro mezinárodní etické standardy účetních) a IAESB (Výbor pro mezinárodní vzdělávací standardy účetních). [9] KOM(2009) 14 v konečném znění. [10] Úř. věst. C …, …, s. ….. [11] Úř. věst. L 253, 25.09.2009, s. 8. [12] Úř. věst. L 243, 11.09.2002, s. 1. [13] Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 87. [14] Pozměněné znění článku 26 obsažené v článku 1 návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/43/ES o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek [KOM(2011) 778 v konečném znění] a článek 20 návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o specifických požadavcích na povinný audit subjektů veřejného zájmu [KOM(2011) 779 v konečném znění]. [15] Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/43/ES o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek [KOM(2011) 778 v konečném znění]. [16] [...] [17] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting). [18] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení. [19] Vysvětlení způsobů řízení s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [20] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [21] Níže uvedená rozpočtová linie 12.0301 se vztahuje k nové nomenklatuře pro víceletý finanční rámec 2014–2020. Odpovídá rozpočtové linii 12.0401 ve víceletém finančním rámci 2007–2013. [22] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky. [23] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [24] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [25] Rozpočtová linie je indikativní a může být v rámci každoročního postupu změněna. [26] Platby pro PIOB budou provedeny bez plateb předem a v rámci jediné transakce následující rok. [27] Technická nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [28] Technická nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [29] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce („intérimaire“); MOD = mladý odborník při delegaci („Jeune Expert en Délégation“); MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník. [30] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“). [31] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond. [32] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.