•U vrtů pro těžbu konvenčního plynu nebo ropy není v primární fázi těžby nutné hydraulické štěpení pro vyvolání toku. Vzhledem k vyčerpávání ložisek jsou však v EU stále častěji uplatňovány pokročilé techniky těžby s cílem prodloužit období těžby. Tyto techniky se neustále vyvíjejí, ale mohou zahrnovat vtláčení páry, plynů a dalších chemických látek do vrtu. Celkem 11 členských států potvrdilo, že udělily nebo mají v úmyslu udělit povolení pro těžbu konvenční ropy a plynu s použitím stimulace vrtů nebo technik druhotné intenzifikace těžby.

V lednu 2014 přijala Komise sdělení a doporučení o průzkumu a těžbě uhlovodíků (jako je plyn z břidlic) s použitím vysokoobjemového hydraulického štěpení. Uvedené doporučení jako doplněk ke stávajícím právním předpisům EU stanoví minimální zásady pro tyto činnosti s cílem zajistit ochranu veřejného zdraví, klimatu a životního prostředí, efektivní využívání zdrojů a informování veřejnosti. Členské státy, které se rozhodly tyto činnosti provádět, byly vyzvány, aby do 28. července 2014 začaly doporučení uplatňovat. Doporučení navrhovalo, aby Komise přezkoumala jeho účinnost za 18 měsíců po jeho zveřejnění.

•Doporučení vyzývá členské státy, aby zajistily, že v žádostech o registraci chemických látek užívaných při hydraulickém štěpení podle nařízení REACH bude uvedeno „hydraulické štěpení“. Z vyhledávání látek používaných v období 2008–2014 v EU při hydraulickém štěpení v databázi registrací podle nařízení REACH vyplynulo, že jen málo těchto registrací výslovně zmiňuje hydraulické štěpení. Látky používané v tomto období byly registrovány pod obecnějšími názvy použití, jako například „chemické látky užívané při těžbě“, případně jejich registrace podle nařízení REACH nebyla povinná v důsledku nízkých množství nebo uplatnění výjimek. Databáze REACH byla v dubnu 2016 upravena s cílem usnadnit vyhledávání informací o látkách registrovaných pro použití při průzkumu či těžbě ropy a zemního plynu a byla do ní přidána nová kategorie „produkty těžby či výroby ropy a plynu“ (viz také oddíl 5.1).

•Doporučení navrhuje, aby příslušné orgány zveřejňovaly příslušné informace na veřejně přístupných webových stránkách. Rumunsko a Velká Británie zveřejňují povolení v oblasti životního prostředí na internetu, zatímco v Německu a Litvě nejsou podmínky povolení veřejně přístupné a v Polsku nejsou přístupné systematicky. Ve Španělsku je k dispozici online nástroj, který umožňuje přístup k příslušné dokumentaci o záměrech spadajících do pravomoci centrální vlády, ale nikoli o záměrech spadajících do pravomoci autonomních oblastí. Podrobnější analýza je uvedena ve studii,která sloužila jako podklad pro tento přezkum.

•Směrnice o průmyslových emisíchneupravuje konkrétně problematiku těžebního průmyslu, ale záměry mohou zahrnovat činnosti (např. spalování a skladování odpadů, spalování paliv), na které se vztahuje. Konkrétní činnosti spadající do oblasti působnosti směrnice o průmyslových emisích vyžadují povolení na základě nejlepších dostupných technik (BAT) týkající se všech činností v takových zařízeních. Výklady členských států se rozcházejí v tom, zda plyny, které mají být spáleny bez využití, mají být považovány za spalované odpadní plyny.

•Odpady vznikající při průzkumu nebo těžbě plynu z břidlic zahrnují také těžební odpad, s nímž musí být nakládáno v souladu se směrnicí o těžebních odpadech. Zatímco vrtné úlomky a kaly považuje většina zkoumaných členských států za těžební odpad, v případě kapalin, které pronikají na povrch po hydraulickém štěpení, a zbytků kapalin použitých při štěpení, které zůstanou pod zemí po uzavření vrtu, se uplatňují různé výklady. Některé členské státy neklasifikují tyto kapaliny jako těžební odpad, zatímco jiné ano. To má dopad na počet povolených zařízení pro nakládání s odpady podle směrnice o těžebních odpadech.

•Rámcová směrnice o vodě zakazuje přímé vypouštění znečišťujících látek do podzemních vod. Příslušné orgány se liší ve výkladu její použitelnosti pro činnosti související s plynem z břidlic. Některé z nich považují hydraulické štěpení za činnost, která může mít za následek vstup znečišťujících látek vyžadující konkrétní podmínky povolení, zatímco jiné se domnívají, že žádné takové podmínky nejsou zapotřebí vzhledem k tomu, že vtlačování by neprobíhalo v podzemních vodách.

•Používání zásady týkající se výběru lokality v případě lokalit, kde se provádí průzkum, bylo možno posoudit v Polsku, Anglii a do jisté míry i ve Španělsku. V Polsku a v Anglii byla provedena posouzení rizik s přihlédnutím ke konkrétním lokalitám. Z přípravných dokumentů EIA posuzovaných ve Španělsku vyplývá, že posouzení rizik budou provedena.

•Doporučení navrhuje provést strategické posouzení vlivů na životní prostředí (SEA) před udělením licencí týkajících se uhlovodíků a posouzení vlivů na životní prostředí (EIA) u projektů, které mohou vést k použití techniky vysokoobjemového hydraulického štěpení. Spojené království po přijetí doporučení a před udělením nových licencí provedlo posouzení SEA s přihlédnutím k rizikům hydraulického štěpení, zatímco Polsko i nadále udělovalo licence, aniž by posouzení SEA provedlo. Některé dotčené členské státy ze zákona vyžadují, aby bylo před zahájením činností zahrnujících použití hydraulického štěpení provedeno posouzení EIA, zatímco jiné vyžadují toto posouzení pouze u projektů, které splňují určitá kritéria.

•3.4 Účinnost doporučení v oblasti zohlednění technického pokroku a využívání jiných technik než vysokoobjemového hydraulického štěpení

•Studie provedená pro Komisi hodnotí technologický vývoj od přijetí doporučení a vznikající technologie, u nichž je pravděpodobné, že je dané odvětví bude v krátkodobém až střednědobém horizontu využívat více. Nezjišťuje žádný vývoj, který by významně změnil celkový rizikový profil způsobu rozvoje těžby plynu z břidlic. U některých vznikajících technologií včetně nanotechnologií však není možné plně posoudit související rizika. Přestože v některých členských státech byly vydány určité licence zaměřené na břidlicová souvrství na moři, dosud zde nebyla hlášena žádná provozní činnost.

•Pokud jde o technologie štěpení, evropská vědeckotechnická síť pro těžbu nekonvenčních uhlovodíků předpokládá, že štěpení na bázi vody zůstane v nejbližších letech nejčastěji využívanou technikou v tomto odvětví.

•Co se týče vývoje těžby nekonvenčních fosilních paliv jiných než plyn z břidlic, v řadě členských států proběhlo nebo probíhá udělování licencí, průzkum nebo posuzování zdrojů metanu v uhelném podloží. Řada uhelných podloží se nachází v menší hloubce než břidlicová souvrství a leží v blízkosti zásob podzemní nebo pitné vody. Pokud je nezbytné provést hydraulické štěpení, jsou rizika spojená s kontaminací podzemních vod v případě metanu v uhelném podloží potenciálně významnější, než v případě plynu z břidlic. Potenciálně vyšší je i riziko fugitivních emisí. Ve fázi těžby vyžaduje rozvoj těžby metanu v uhelném podloží čerpání vody v objemech, které představují zvýšené riziko vyčerpání vodního zdroje. Tam, kde existuje hydrogeologické propojení s překrývajícími nebo bočními souvrstvími, mohou vznikat podzemní toky, které negativně ovlivňují kvalitu pitné vody.

•Těžba zemního plynu zadrženého v omezeně plynopropustných horninách vyžaduje hydraulické štěpení s využitím objemů, které ve většině případů nejsou dost vysoké na to, aby spadaly do oblasti působnosti doporučení. Studie vypracované pro Komisi naznačují, že rizika a dopady rozvoje těžby zemního plynu zadrženého v omezeně plynopropustných horninách jsou obdobné jako v případě plynu z břidlic s výjimkou dopadů a rizik spojených s procesem hydraulického štěpení a s fázemi dokončení vrtů a těžby, které souvisí s vyčerpáním vodních zdrojů a jsou potenciálně méně významné vzhledem k tomu, že k procesu štěpení je zpravidla zapotřebí méně vody.

•Obecně platí, že veřejnost nerozlišuje mezi nízkoobjemovým a vysokoobjemovým hydraulickým štěpením. Řada občanů má v současné době obavy z potenciálního využívání jakékoli techniky stimulace vrtů v rámci záměrů v oblasti těžby ropy nebo plynu, a to i přesto, že některé z těchto technik jsou již několik let využívány.

•Techniky druhotné intenzifikace těžby jsou ve stále větší míře využívány k maximalizaci těžby fosilních paliv, která původně stimulaci nevyžadovala. Hlavní rizika vyplývají z výstavby a hloubení dalších vrtů sloužících jako místa pro vtlačování a ze samotného vtlačování látek, což má dopady v související se záborem půdy, dopravou a emisemi do ovzduší a představuje rizika znečištění půdy a vody.

•Vzhledem k zájmu několika členských států o další rozvoj těžby metanu v uhelném podloží a zemního plynu zadrženého v omezeně plynopropustných horninách a o využívání stimulace vrtů nebo technik druhotné intenzifikace těžby zadala Komise studie, které porovnávají rizika a dopady vyplývající z těžby těchto zdrojů s riziky a dopady těžby plynu z břidlic. Celkově dospěla k závěru, že hlavní postupy řízení rizik stanovené v případě plynu z břidlic lze uplatnit i na výše uvedené postupy.

•4. Stanoviska zúčastněných stran

•V prosinci 2015 přijal Evropský parlament na svém plenárním zasedání usnesení žádající členské státy, které mají v úmyslu provádět hydraulické štěpení, aby respektovaly doporučení 2014/70/EU a dodržovaly „nejvyšší normy v oblasti klimatu, ochrany životního prostředí a veřejného zdraví“.

•Ve svém stanovisku z června 2014 vyjádřil Evropský hospodářský a sociální výbor stanovisko, že současný rámec, „bude-li řádně prováděn, dostatečně vyhovuje potřebám použití na úrovni místních komunit“, ačkoli poukazuje na potřebu věc přehodnotit, „pokud by objem takové aktivity podstatně vzrostl“. Rovněž zdůrazňuje potřebu vysoké úrovně transparentnosti záměrů průzkumu a těžby s cílem řešit problematiku přijetí veřejností.

•Ze zpětné vazby obdržené na setkání se zúčastněnými stranami v červnu 2015 je patrné, že názory zúčastněných stran nejsou jednotné. V odvětví těžby ropy a plynu panuje názor, že doporučení je dostačující a že není zapotřebí žádné další legislativní opatření. Několik vodohospodářských sdružení vyzvalo k přijetí dalších regulačních ochranných opatření s cílem zajistit ochranu pitné vody. Ekologické nevládní organizace se domnívají, že doporučení není účinné, a vyzvaly k dodatečné regulaci nebo zákazu záměrů v oblasti plynu a ropy z břidlic a metanu v uhelném podloží.

•Průzkum Eurobarometr rovněž zjistil rozdílné názory, které se pohybovaly od polohy „zapojení EU není nutné“ až po poukazování na nezbytnost regulačního opatření či zákazu hydraulického štěpení. Nejméně populární volbou byl současný přístup, kdy jsou vydávána doporučení, avšak nejsou přijímány nové právní předpisy.

•Rada v návaznosti na zveřejnění tohoto doporučení nepřijala žádný formální postoj. Řada delegátů na zasedání pracovní skupiny pro životní prostředí uvítala skutečnost, že se Komise rozhodla pro doporučení, zatímco jiní delegáti považovali za vhodnější právně závazná opatření. Několik příslušných orgánů vyzvalo Komisi, aby v rámci sítě EU pro zavádění a provádění environmentálních právních předpisů v oblasti životního prostředí (IMPEL) vyjasnila použitelnost příslušných právních předpisů EU v oblasti životního prostředí.

•5. Závěry a další postup

•Dostupnost plynu z břidlic a zájem o rozvoj jeho těžby se v jednotlivých členských státech významně liší. Některé z členských států, které o něj mají zájem, se nacházejí v počátečním stadiu plánování, zatímco jiné již zahájily záměry průzkumu. Z analýzy vybraných plánovacích dokumentů, žádostí o povolení a provozních povolení vyplývá, že některé zásady stanovené v doporučení byly v několika členských státech uplatňovány již před jeho přijetím. Po jeho přijetí některé členské státy změnily své postupy při udělování povolení nebo vytvořily vnitrostátní právní předpisy, které odráží některé zásady uvedené v doporučení, zatímco jiné omezily své ambice v oblasti životního prostředí ve snaze zjednodušit vydávání povolení, případně se zaměřily na pobídky pro investory. Jeden členský stát zjednodušil své právní předpisy v oblasti životního prostředí do té míry, že Komise zahájila řízení pro porušení práva z důvodu nesplnění povinností vyplývajících ze směrnice EIA. Některé zásady uvedené v doporučení jsou v současné době v některých členských státech uplatňovány, aniž by byly zakotveny ve vnitrostátních právních předpisech, a je třeba vyčkat, zda tento trend bude pokračovat, a to zejména s ohledem na úsilí těchto zemí přilákat investice.

•Tato zpráva hodnotí první dvouapůlleté období uplatňování doporučení u omezeného počtu záměrů v několika členských státech. Doporučení bylo doposud v jednotlivých členských státech uplatňováno nerovnoměrně, a v některých z nich dokonce neuspokojivě. Na základě zjištění tohoto přezkumu tedy nelze v této fázi potvrdit účinnost doporučení v oblasti prevence, řízení a omezování environmentálních vlivů a rizik. Důsledkem právně nezávazného statusu doporučení je i rozmanitost způsobů, které členské státy při jeho dodržování volily. Komise proto vyzývá členské státy, aby více zohledňovaly zásady doporučení, pokud mají v úmyslu rozvíjet těžbu uhlovodíků, která vyžaduje využití techniky vysokoobjemového hydraulického štěpení.

•Členské státy se rozcházejí ve výkladu některých ustanovení příslušných právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí. Provozovatelé, kteří působí ve více členských státech, se mohou setkat s nejednotným uplatňováním těchto ustanovení. Stávající právní předpisy sice stanoví právní rámec pro činnosti související s těžbou plynu z břidlic, avšak cíl, pokud jde o zajištění právní jistoty a předvídatelnosti pro příslušné orgány a provozovatele, není zcela splněn.

•Pokud bude doporučení uplatňováno důsledně, může být užitečným nástrojem transparentního řízení rizik spojených s využíváním technik vysokoobjemového hydraulického štěpení pro rozvoj těžby uhlovodíků. Je nezbytné dosažení většího pokroku, a to jak při uplatňování doporučení v příslušných členských státech, tak při správném a jednotném uplatňování acquis EU v oblasti životního prostředí.

•Za tímto účelem se Komise hodlá zaměřit na: