CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 11.10.2005 
KOM(2005)482 v kone čném znění 
. 
ZPRÁVA KOMISE 
Výroční zpráva Evropské komise Evropskému parlamentu 
o fungování systému evropských škol 
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Toto je první výro ční zpráva Evropské komise Evrops kému parlamentu o fungování systému 
evropských škol. Byla vypracována v reakci  na žádost Evropského parlamentu vyjád řenou 
v roce 2002 v Böschov ě zprávě o budoucím financování evrops kých škol (dále jen „EŠ“). 
Přináší přehled hlavních aspekt ů současného fungování EŠ (s e srovnávacími údaji 
umožňujícími ur čit hlavní trendy) a zabývá se po čty žáků, personálním zajišt ěním, hlavními 
pedagogickými záležitostmi a fina ncováním. Zpráva dále upozor ňuje na nejv ětší problémy, 
kterým EŠ čelí: důsledky rozší ření, potřebu reagovat na vznik agentur EU a rozší řit v dané 
souvislosti možnost získání evropské maturity, řízení školského systému, nesnadné podmínky 
velkých EŠ v Bruselu a Lucemburku a budoucnost malých škol, zejména s ohledem na velmi malý počet žáků kategorie 1 v t ěchto školách. 
Systém EŠ úsp ěšně funguje již déle než p ůl století a poskytuje vysoce kvalitní vzd ělání 
především d ětem zaměstnanců orgánů a institucí Evropské unie (cca 51 % z celkového po čtu 
žáků tvořily v roce 2004 d ěti zaměstnanců orgánů a institucí EU). Systém funguje na 
mezivládním principu, na základ ě úmluvy podepsané všemi 
členskými státy (dále jen „ ČS“) a 
Evropskou komisí. Jak jasn ě uvádí zmín ěná mezivládní úmluva, ú čelem EŠ je „spole čné 
vzdělávání dětí zaměstnanců Evropských spole čenství“1. Kromě nich však „mohou v rámci 
mezí stanovených Nejvyšší radou navšt ěvovat evropské školy i jiné d ěti“2. Protože evropské 
orgány a instituce financují tém ěř 60 % systému EŠ a snaží se být odpov ědnými 
zaměstnavateli, kte ří mají zájem trvale zajistit dobré f ungování systému, jenž je nezbytným 
předpokladem pro to, aby orgány a instituce EU byly atraktivním zam ěstnavatelem pro 
vysoce kvalitní pracovníky, za čínají se v posledních letech  o evropské školy stále více 
zajímat. 
V návaznosti na Böschovu zprávu p řijatou Evropským parlamentem v roce 2002 p ředložila 
Komise v roce 2004 k projednání dokume nt o budoucnosti EŠ, který vznáší celou řadu otázek 
týkajících se jejich řízení, financování a vzd ělávacích služeb. Tento dokument otev řel 
rozsáhlou diskuzi o problémech a výzvách, jimž čelí evropské školy v dob ě, kdy vstupují do 
druhého p ůlstoletí svého fungování a která p řináší značné změny. Pokra čující rozši řování 
Evropské unie a vznik nových institucí EU po celé Evrop ě přináší, ve spojení s m ěnícími se 
přístupy ke vzd ělávání, nové výzvy, kterými by se m ěl systém EŠ, má-li z ůstat i po p říštích 
50 let stejn ě pokrokovým, jakým byl v minulosti, zabývat. Práv ě v této souvislosti Komise 
předkládá Evropskému parlamentu první výro ční zprávu o fungování systému evropských 
škol, která prezentuje dnešní podobu systému a v ěnuje se řadě zásadních otázek, jimiž se 
systém bude muset do budoucna zabývat. 
                                                 
1 Úmluva o statutu evropských škol , článek 1. 
2 Sbírka rozhodnutí Nejvyšší rady č. 95-D-19, s. 162 stanoví maximální po čet dětí kategorie 
3 na 20 % t řídy. 
 
CS 3   CS 2. STATISTICKÉ  ÚDAJE  A TRENDY 
2.1. Počty žáků 
V současné době existuje 13 evropských škol3 rozmístěných v 7 členských státech. Školy mají 
celkem 80 jazykových sekcí, v nichž je žák ům poskytováno vzd ělání ve 14 jazycích. Žáci EŠ 
jsou rozd ěleni do tří kategorií podle rozhodnutí p řijatých Nejvyšší radou (dále jen „NR“), 
řídicím orgánem EŠ. Do první  kategorie (kat. 1) pat ří děti zaměstnanců orgánů a institucí EU 
(a též děti zaměstnanců určitých dalších organizací a d ěti zaměstnanců pracujících pro 
samotný systém EŠ). Tyto d ěti nehradí školné. Do druhé kategorie žák ů (kat. 2) náleží d ěti 
rodičů, jejichž zam ěstnavatelé s EŠ uzav řeli dohodu; tyto d ěti hradí školné odpovídající 
celkovým náklad ům příslušné EŠ na jednoho žáka. Žáky t řetí kategorie (kat. 3) jsou d ěti, 
které nespadají do prvních dvou kategorií a které p řijal ředitel EŠ podle pravidel a rozhodnutí 
přijatých NR. I tyto d ěti hradí školné, které kryje část náklad ů škol na jednoho žáka. 
Na EŠ studuje v sou časné době téměř 20 000 žák ů. Za poslední 3 roky systém zaznamenal 
nárůst počtu žáků o 17 %. Z velké části se na n ěm podílí zvýšení po čtu žáků kat. 1 (23 %), 
zejména v Bruselu a Lucemburku. Následující tabulka p řináší údaje o celkovém nár ůstu a 
nárůstu počtu žáků kat. 1 v EŠ. Více podrobností naleznete v p říloze 1. 
V současné době vzdělávají velké EŠ v Bruselu a Lucemburku více než 12 000, tj. 60 %, 
všech dětí v EŠ. Poskytují navíc vzd ělávací služby 78 % všech žák ů kategorie 1 v systému, 
zatímco na zbývajících 8 škol p řipadá pouze 22 % žák ů kategorie 1.4 
Většina žák ů z nových ČS, ne-li všichni, budou nast upovat do EŠ v Bruselu nebo 
Lucemburku, které jsou již beztak zna čně přeplněné. Tento tlak se ve spojení se zvýšenou 
porodností mezi dosavadními zam ěstnanci m ůže stát v nejbližších letech neudržitelným. 
Přeplnění škol v Bruselu a Lucemburku má navíc nep říznivý dopad na vzd ělávací prost ředí 
žáků a jejich všeobecnou pohodu. Promítá se též do pracovních podmínek zam ěstnanců a do 
celkové atmosféry na školách. I když již byla p řijata příslušná rozhodnutí a byly ur čeny 
lokality pro druhou EŠ v Lucemburku (škola  Lucemburk II bude situována v Mameru) 
                                                 
3 Další EŠ má být otev řena v roce 2009 v Bruselu, čímž se zvýší po čet evropských škol v Bruselu na 4 
a celkový po čet EŠ na 14. 
4 EŠ v Mnichov ě slouží d ětem zaměstnanců Evropského patentového ú řadu, které pat ří do kat. 1 a 
představují 8 % všech žák ů kat. 1 ve všech EŠ. EŠ ve Varese poskytuje vzd ělávací služby d ětem 
zaměstnanců Společného výzkumného st řediska v Isp ře, které p ředstavují 5 % všech žák ů kat. 1 
v systému. Žáci kat. 1 v nových EŠ v Alicante a Frankfurtu p ředstavují 5 % celého systému. A kone čně 
celkový po čet žáků kat. 1 navšt ěvujících 4 malé EŠ v Culhamu, Bergenu, Molu a Karlsruhe (z nichž 
poslední t ři se starají o d ěti zaměstnanců Společného výzkumného st řediska) představuje mén ě než 4 % 
celkového po čtu žáků kat. 1. Počet žáků 1995 2001 2004 % nár ůstu 
od roku 1995 % nárůstu 
od roku 2001 
Celkový po čet 
žáků 15 756 16 985 19 862 26,1 16,9 
Žáci kategorie 1 8 965 10 070 12 412 38,4 23,3 
 
CS 4   CS a čtvrtou EŠ v Bruselu (škola Brusel IV bude  situována v Laekenu), budou tyto školy 
otevřeny v roce 2008 respektive 2009. P ředpokládá se, že na bruselských EŠ vzroste do roku 
2009 počet žáků kat. 1 o 900 a na lucemburských EŠ do roku 2008 o 200. Komise požádala 
příslušné vnitrostátní orgány, aby dodržely datum p ředání každé školy, a bude i nadále 
bedlivě sledovat vývoj situace. 
Na malých školách došlo v posledních n ěkolika letech k poklesu celkového po čtu žáků 
a velké po čty žáků kat. 3 nazna čují, že tyto škol y jsou udržovány p ři životě hlavně touto 
kategorií (viz p říloha 2). P řibližně 80 % žák ů na malých EŠ totiž spadá do kat. 3. Rozpo čtové 
příjmy EŠ ze školného od žák ů kat. 3 však tvo ří cca 20 %. 
2.2. Počty zaměstnanců 
Na evropských školách vyu čují převážně (z přibližně 80 %) učitelé, kteří tam byli na dobu 
určitou5 vysláni ministerstvy školst ví jednotlivých zemí. N ěkteré pedagogické pracovníky 
(suplenty / tzv. „chargés de c ours“) a též administrativní a pomocné pracovníky (dále jen 
„APP“) najímají ředitelé škol místn ě, přičemž pouze na vyslané pedagogy se vztahují 
komplexní zam ěstnanecké p ředpisy upravující podmínky jejich pracovního pom ěru. Na APP 
se obecně vztahují platné vnitrostátní p ředpisy zem ě, v níž se EŠ nachází. Místn ě najatí 
učitelé na částečný úvazek (chargés de cours) obvykle mají s EŠ uzav řenu pracovní smlouvu 
na jeden rok, která však m ůže být prodloužena. Jsou placeni podle po čtu hodin, které týdn ě 
odučí. 
V souladu s nár ůstem počtu žáků došlo též ke zvýšení po čtu zaměstnanců EŠ a zam ěstnanců 
kanceláře generálního tajemníka. Mnohá, ne-li všechna nová u čitelská místa jsou d ůsledkem 
rozšíření a z něj plynoucího otev ření tří nových jazykových sekcí (polské, české a ma ďarské) 
v Bruselu a dalších t ří (polské, české a ma ďarské) v Lucemburku. V následující tabulce jsou 
uvedeny po čty žáků na jednoho u čitele v jednotlivých EŠ. 
 Počet žáků EŠ na jednoho u čitele v roce 2004
0 2 4 6 8 10 12 14 16 
Alicante  
Bergen
Bru 1
Bru 2  
Bru 3  
Culham  
Frankfurt  
Karlsruhe  
Luc 1  
Luc 2  
Mol 
Mnichov  
Varese  
 
                                                 
5 Až na dev ět let. 
 
CS 5   CS Celý dopad otev ření těchto jazykových sekcí se dosud zcela neprojevil, nebo ť sekce zatím 
byly otev řeny pouze na úrovni mate řských škol a na úrovni primárního stupn ě. Sekundární 
stupeň se bude otevírat postupn ě, a úplný dopad t ěchto jazykových sekcí na personální 
zajištění bude proto z řejmě znám až n ěkdy kolem roku 2010. Je pravd ěpodobné, že tou dobou 
již budou v EŠ vlivem další vlny rozši řování Unie zapot řebí další pedagogické síly. Vedle 6 
nových jazykových sekcí otev řených v Bruselu a Lucemburku (3 v každé lokalit ě) byli na 
několika EŠ dle pot řeby najati pedagogové, kte ří budou zajiš ťovat výuku v ostatních 6 
mateřských jazycích nových ČS, pro něž zatím nebyly, vzhledem k o čekávanému nízkému 
počtu žáků, vytvořeny jazykové sekce. 
Nárůst počtu administrativních a pomocných pracovník ů (APP) byl výrazný zejména 
v souvislosti s otev řením 3 nových EŠ v roce 2001: Alicante, Frankfurt a Lucemburk 2. 
Kromě těchto EŠ došlo k nejvýrazn ějšímu nár ůstu počtu APP od roku 2001 do roku 2005 
v Mnichov ě (37% nár ůst počtu APP v porovnání s 9,3% nár ůstem počtu žáků za stejné 
období) a kancelá ři generálního taje mníka (33,8% nár ůst v porovnání s 16,9% nár ůstem počtu 
žáků v celém systému EŠ). Následu jící tabulka obsahuje srovnání po čtů zaměstnanců v letech 
2005 a 20016. Příloha 3 poskytuje více informací v četně podrobného p řehledu po čtů 
vyslaných pedagog ů a APP ve všech EŠ pro školní rok 2005–2006. Po čet místně najatých 
pedagogů na částečný úvazek bude v p říštím roce p řibližně stejný, tj. cca 430, m ůže však dojít 
k menším zm ěnám v závislosti na místní situaci, nap ř. na změnách počtů žáků majících vliv 
na počet potřebných tříd nebo na dostupnosti vyslaných pedagog ů. 
2.3. Pedagogické záležitosti 
Evropské školy jsou již dlouho uznávány pro kvalitu služeb na poli multilinguálního a 
multikulturního vzd ělávání, které poskytují ojedin ělým způsobem a v ojedin ělém prost ředí. 
Evropská maturita, která je dokladem o absolvování EŠ, je navíc v ČS široce uznávána a její 
držitel má nárok na stejné podmínky p ři nástupu na vysokou školu jako ob čané ČS, v němž se 
držitel na vysokou školu hlásí. 
Výsledky žák ů v závěrečných maturitních zkouškách se každým rokem zlepšují. Dochází 
k podstatnému nár ůstu podílu žák ů, kteří evropskou maturitu úsp ěšně složí, stejn ě jako žáků, 
kteří dosáhnou výsledku nad 75 %7. V roce 2004 dosáhla pr ůměrná úspěšnost při evropských 
maturitách na všech EŠ 98,1 %, zatímco v roce 2000 to bylo 96,4 %. Celkové pr ůměrné 
hodnocení p ři evropské maturit ě vzrostlo o 2 procentní body ze 74 % v roce 2000 na 76 % 
v roce 2004. V roce 2004 obdržela tém ěř polovina žák ů skládajících evropskou maturitu 
(49,6 %) hodnocení 75 % nebo vyšší. Po čet žáků, kteří při zkoušce dosáhli více než 80 %, 
vzrostl na 29 %. T ři EŠ navíc zaznamenaly ve všech letech od roku 2000 stoprocentní míru 
úspěšnosti. 
                                                 
6 Výroční zpráva generálního tajemníka Nejvyšší rad ě EŠ. Dok. č. 1612-D-2004.  
7 Zpráva o evropské maturit ě. NR 1. – 2. února 2005. Dok. č. 2004-D-3210. Vyslaní 
pedagogové Místně najatí 
pedagogové Pedagogi čtí 
pracovníci 
celkem Nárůst počtu 
pedagogických 
pracovník ů APP (místn ě 
najatí) Nárůst 
počtu APP Počet žáků  Nárůst 
počtu 
žáků 
2001 2005 2001 2005 2001 2005 2005/2001  2001 2005 2005/2001  2001 2005 2005/2001
1199 1390 311 430 1510 1820 20,5 % 243 311 27,8 % 16985 19862 16,9 %
 
CS 6   CS V míře úspěšnosti a výsledcích panují mezi jazykovými  sekcemi rozdíly. V šesti z jedenácti 
jazykových sekcí, v nichž je v sou časné době možné skládat evropskou maturitu, dosáhla 
v roce 2004 polovina žák ů dobrých výsledk ů (nad 75 %). Ostatních p ět jazykových sekcí se 
v tomto ohledu umístilo pod pr ůměrem celého systému (49,6 %). P říloha 4 p řináší více 
podrobností o mírách úsp ěšnosti a výsledcích žák ů při evropských maturitách. P říloha 5 pak 
popisuje výskyt p řípadů opakování ro čníku v jednotlivých školách, jazykových sekcích a 
ročnících studia v letech p řed maturitními zkouškami. 
Nejnovějším důkazem o tom, že EŠ skute čně poskytují dobrou úrove ň vzdělání, jsou 
výsledky, kterých dosáhla EŠ v Lucemburku v hodnocení OECD PISA II 2003. Výsledky 192 patnáctiletých žák ů (v anglické, francouzské a n ěmecké jazykové sekci), kte ří absolvovali 
tento test, byly o n ěco vyšší než výsledky jejich prot ějšků z rovnocenných b ěžných škol 
v Lucemburku. Evropská komise prov ěřuje, zda by se test ů PISA III plánova ných na rok 2006 
mohly zú častnit i další EŠ. Krom ě toho útvary Komise zvažují možnost pr ůzkumu 
akademických studií a/nebo profesního postupu žák ů po složení evropské maturity a d ůvodů 
jejich úsp ěchu č
i neúspěchu. 
V posledních n ěkolika letech byla Radou inspektor ů vyvinuta nebo aktualizována řada 
studijních program ů pro EŠ. NR zejména zrevidovala a schválila řadu jazykových program ů 
a program ů výuky cizích jazyk ů z počátku sedmdesátých a z osmdesátých let. Navíc bylo 
vylepšeno a aktualizováno n ěkolik program ů pro vedlejší p ředměty. V letech 2000 až 2005 
byla nově vytvořena nebo p řepracována asi polovina sou časných studijních program ů pro 
osnovy EŠ. N ěkteré však stále pocházejí z 80. let. D ůležitým p řírůstkem do osnov EŠ jsou 
programy zam ěřené na pomoc student ům s poruchou u čení nebo zvláštními pot řebami. 
EŠ dnes nabízejí nejr ůznější formy pomoci p ři studiu a individuální pomoci žák ům s 
poruchou u čení a/nebo zdravotním postižením. Nové  politiky pro žáky se zvláštními 
vzdělávacími pot řebami (dále jen „ZVP“) a žáky vyžadující pomoc p ři učení (PÚ) vycházejí 
ze zásady za členění žáka do t řídy a umožn ění jeho aktivní ú časti alespo ň na minimálním 
množství kolektivních vzd ělávacích činností. I p řes veškeré pokra čující snahy však existují 
případy, kdy konkrétní pot řeby žáka p řesahují možnosti EŠ. Komise velmi podporuje 
poskytování pomoci d ětem se zvláštními pot řebami. Programy pro žáky se ZVP a PÚ je t řeba 
lépe monitorovat, aby bylo možné optimalizovat služby a vyhodnotit jejich ú činek. Komise 
požádala NR o podrobn ější zprávy a o vyhodnocení provád ění a úspěšnosti program ů v každé 
EŠ. 
V rámci p říprav na rozší ření EU a p říliv žáků, pro něž nebude možné otev řít jazykové sekce, 
byly vypracovány další speciál ní programy. NR nedávno p řijala programy, které pomohou 
žákům začlenit se do sekcí, je ž neodpovídají jejich mate řskému jazyku. Program ům pro 
studenty bez jazykové sekce (SWALS, Students Without A Language Section ) se ZVP a PÚ se 
dostává ze strany Komise velké podpory a došlo též ke zvýšení p řídělů na potřebné materiální 
a lidské zdroje z rozpo čtu EŠ. 
 
CS 7   CS Od roku 1999, kdy NR poprvé p řijala politiku ZVP, velmi výrazn ě vzrostl po čet žáků 
zařazených v tomto programu. Následu jící tabulka ukazu je vývoj rozpo čtové linie EŠ pro 
ZVP8. Jak je vid ět, rozpočet na pomoc t ěmto žákům odpovídajícím zp ůsobem roste 
a v současné době dosahuje cca 8 700 EUR na jedno dít ě9. 
Navzdory zvyšování finan čních zdroj ů na pomoc d ětem se zvláštními pot řebami nebo 
poruchami u čení jsou tyto programy provád ěny různě. To potvrzuje i po čet stížností podaných 
u evropského ve řejného ochránce práv. 
Průzkum podílu opakujících student ů na sekundárním stupni EŠ10 ukazuje, že nejvíce 
studentů opakuje ve 4. a 5. ro čníku, kdy musejí žáci absolvovat velké množství náro čných 
povinných p ředmětů z oblasti p řírodních v ěd, jazyků a matematiky (viz p říloha 5). Z této 
skutečnosti a z podíl ů studentů opustivších školu vyplývá, že je nezbytné pozm ěnit politiku 
pomoci p ři učení tak, aby se zabránilo takovým nerovnom ěrnostem, a nabízet i jinou 
závěrečnou zkoušku, než je evropská maturita, jak v posledních letech požadují rodi če. NR 
zřídila novou pracovní s kupinu, která se bude touto problema tikou zabývat a která se poprvé 
sejde v zá ří 2005. 
2.4. Finance 
Rozpočet EŠ sestává z p říspěvků ČS, příjmů ze školného od žák ů kat. 2 a kat. 3 a 
vyrovnávacího p řídělu z rozpo čtu EU. ČS přispívají do rozpo čtu EŠ tím, že hradí platy 
pedagogům, které do systému EŠ vys laly, a to ve výši plat ů běžných v jejich zemi (rozpo čet 
EU poté doplní rozdíl mezi vnitr ostátním platem a platem na  EŠ). V roce 2004 tato položka 
představovala p řibližně 22 % celkového rozpo čtu EŠ. Příjmy ze školného od žák ů kat. 2 
a kat. 3 p ředstavovaly 5 respektive 8 %. Další 2 % pocházejí z r ůzných drobných p římých 
příspěvků jednotlivým školám (rodi če např. uhradí pojistné, nákla dy na kopírovací služby 
apod.) a zbývajících 56 % poskytla Komise z rozpo čtu EU. V p řípadě EŠ v Mnichov ě přebírá 
finanční úlohu obdobnou úloze Komise v ostatních EŠ Evropský patentový ú řad. Finan ční 
příspěvek EPÚ p ředstavuje cca 7 % celého rozpo čtu systému. 
                                                 
8 Programy SWALS a programy PÚ pro sekundární úrove ň jsou příliš nové, a proto pro n ě zatím nejsou 
k dispozici údaje, které by umožnily srovnání. 
9 Údaje poskytla kancelá ř generálního tajemníka evropských škol. 
10 EŠ uplat ňují jednotný p řístup, pokud jde o podmínky pro opakování ro čníku. Tento p řístup je popsán 
v článku 60 obecného řádu EŠ. Vývoj rozpo čtové linie EŠ pro programy ZVP (studenti se zvláštními pot řebami)  
Rok 2003 2004 2005 2006
CELKEM (v EUR) 1 680 670 2 045 499 2 331 233 2 604 399
Počet dotčených žák ů 197 214 273 Odh. 300
 
CS 8   CS V posledních n ěkolika letech dochází k tomu, že celkový rozpo čet přidělený systému 
evropských škol není zcela vy čerpán a každoro čně přebývá ve výši 1 až 14,4 mil. eur (viz 
příloha 6). I když toto nedo čerpání pramení p řevážně z nadhodnocených personálních 
nákladů, je úměrně vyšší u provozních rozpo čtových linií, jako jsou vý daje na žáky se ZVP, 
zásahy expert ů, vzdělávání zam ěstnanců apod., jak ukazuje tabulka v p říloze 7. Rozdíly mezi 
EŠ, jak pokud jde o p ůvodně vyžádanou částku rozpo čtu, tak i pokud jde o kone čnou použitou 
částku, si žádají hloubkovou analýzu ve smyslu řádného finan čního řízení. 
Rozpočet EŠ a jednotlivé p říspěvky do něj se rok od roku stabiln ě zvyšují. P říděl z rozpočtu 
EU, který spravuje Komise, vzrostl z 81,6 mil. EUR v roce 1995 na 118,4 mil. EUR v roce 2004 (nár ůst o 45 %). Za stejné období vzrostl po čet žáků o 33 %, z necelých 15 000 žák ů na 
téměř 20 000. Po čet škol vzrostl z 9 v roce 1995 na 12 v roce 2004 a rozpo čet kancelá ř
e 
generálního tajemníka se v to mtéž období více než zdvojnásob il ze 4,0 mil. EUR v roce 1995 
na 8,2 mil. EUR v roce 2005. EU p řispívá do rozpo čtu kancelá ře generálního tajemníka cca 
80 %. Odhadovaný p říspěvek EU do rozpo čtu EŠ na rok 2005 činí 127 mil. EUR, což je 
stejná částka jako v roce 2004. V rozpo čtu EŠ na rok 2004 nicmén ě zůstalo nedo čerpaných 
14,4 mil. EUR v d ůsledku nižších pot řeb, než se o čekávalo. Proto by m ěl příspěvek EU ve 
výši 127 mil. EUR na pot řeby EŠ v roce 2005 sta čit. Následující tabulka ukazuje celkové 
částky vyčerpané z rozpo čtu EŠ a příspěvky EU za posledních 10 let11. 
 Vývoj rozpo čtu EŠ v letech 1995 – 2004
0 50 100 150 200 250 
1995  
1996  
1997  
1998  
1999  
2000  
2001  
2002  
2003  
2004  Mil. 
Příspěvek Komise
 Celkový 
rozpočet EŠ  
 
                                                 
11 Celkový rozpo čet EŠ a p říspěvek EU v letech 2000 a 2001 jsou neobvykle vysoké následkem 
rozhodnutí NR vyplatit ve školním roce 2000–2001 všem pedagog ům, kteří působí v EŠ déle než 9 let, 
zvláštní odm ěnu za zm ěnu působiště. Finanční auditor EŠ odhadl, že tato skute čnost vedla ke zvýšení 
rozpočtu EŠ v těchto 2 letech o 35 mil. EUR, avšak zárove ň snížila rozpo čet v následujících letech o 
4 až 5 mil. EUR ro čně. 
 
CS 9   CS S tím, jak se rozr ůstají orgány a instituce EU a zvyšují se po čty jejich zam ěstnanců, se dá 
předpokládat, že poroste i rozpo čet EŠ. Jak však ukazuje další tabulka, neexistuje 
jednoznačný vztah mezi nár ůstem počtu dětí kat. 1 na konkrétní EŠ a p říspěvkem EU na 
financování této školy. Skute čnost je taková, že velké EŠ dostávají menší podíl prost ředků 
EU, než odpovídá jejich podílu žák ů kategorie 1, zatímco u malý ch EŠ se tento podíl mnohem 
vyšší. Žáci kat. 1 navšt ěvující 4 EŠ v Bergenu, Culham u, Karlsruhe a Molu spole čně 
představují 3,8 % celého systému. P říspěvek EU do rozpo čtů těchto čtyř EŠ však p ředstavuje 
18,8 % celého p říspěvku EU na systém EŠ. Násle dující tabulka porovnává podíly po čtu žáků 
kat. 1 na celkovém po čtu žáků kat. 1 v systému EŠ a podíly p říspěvků EU na celkovém 
příspěvku EU do rozpo čtu systému EŠ. 
Srovnání podíl ů žáků kat. 1 a p říspěvků EU podle jednotlivých EŠ  
 2003 2004 
  % žáků 
kat. 1 
v systému 
EŠ  % celkového 
příspěvku EU 
do rozpo čtu 
systému EŠ  % žáků 
kat. 1 
v systému 
EŠ  % celkového 
příspěvku EU 
do rozpo čtu 
systému EŠ 
Alicante 2,1 3,1 2,5 4,8 
Bergen 0,9 5,8 0,9 5,4 
Brusel 1 14,5 14,4 14,7 14,4 
Brusel 2 20,7 14,5 20,4 15,0 
Brusel 3 18,4 13,6 18,7 13,2 
Culham 1,0 5,5 0,9 4,7 
Frankfurt 2,1 2,7 2,7 3,5 
Karlsruhe 1,1 3,7 1,0 3,3 
Luc. 1 24,5 17,4 19,1 17,1 
Luc. 2 0,0 4,8 1,0 
Mol 1,1 6,0 1,0 5,4 
Mnichov 8,4 0,9 8,2 0,8 
Varese 5,1 6,8 5,2 6,6 
KGT 5,5 4,8 
Více informací o finan čních příspěvcích EU na jednotlivé EŠ a vývoji rozpo čtů EŠ najdete 
v přílohách 8 a 9. 
Následující tabulka obsahuje údaje o nákladech na jednoho žáka a po čtech žák ů 
v jednotlivých EŠ za rok 200412. EŠ byly se řazeny podle velikosti, od nejv ětší po nejmenší13. 
                                                 
12 Tabulka p řevzata z Výroční zprávy finan čního auditora . Dok. č. 2005-D-163, s. 12. 
13 Údaje za druhou EŠ v Lucemburku jsou zkreslené a nem ělo by se k nim p řihlížet, nebo ť tato škola byla 
v roce 2004 v provozu pouze 4 m ěsíce. 
 
CS 10   CS  2004: Náklady na jednoho žáka (celkové výdaje) a po čet žáků
0 2 000 4 000 6 000 8 000 10 000 12 000 14 000 16 000 18 000 
lu b2 b3 b1 mu va ka al cu ff be mo l2Náklady na žáka - €  
Počet žáků 
 
lu = Lucemburk 1; b2, b3, b1 = Brusel 2,3,1; mu = Mnichov; va = Varese; ka = Karlsruhe; al = Alicante; cu = 
Culham; ff = Frankfurt; be = Bergen; mo = Mol; l2 = Lucemburk 2 
3. KLÍČOVÉ VÝZVY, KTERÝM ČELÍ EVROPSKÉ ŠKOLY 
3.1. Rozšíření 
Nedávné i budoucí rozší ření Unie zvyšují tlak na systém EŠ tím, že dále zvyšují jeho 
komplexnost a velikost ve smyslu nových jazyk ů a nárůstu počtu žáků. Upravené odhady 
počtů žáků, kteří přijdou v letech 2004–2007 z nových ČS, se pohybují kolem 1 110. P říliv 
nových žák ů se bude týkat hlavn ě EŠ v Bruselu (80 %) a Lucem burku (20 %). Ostatních EŠ 
se rozšíření pravd ěpodobně nedotkne. P říloha 10 ukazuje odhadované po čty žáků na EŠ 
v Bruselu a Lucemburku v p říštích pěti letech, v četně dětí z nových ČS. 
Podniknuté kroky  
Zásady vzd ělávání dětí zaměstnanců z 10 nových členských stát ů jsou totožné se zásadami 
vzdělávání dětí zaměstnanců ze starých členských stát ů. NR stanovila po četní kritéria pro 
otevírání nových jazykovýc h sekcí, po jejichž spln ění lze nové jazyko vé sekce vytvo řit.14 
Proto byla zatím otev řena pouze polská, česká a ma ďarská sekce, a to pouze v Bruselu 
a Lucemburku, nebo ť tyto zem ě mají nejvyšší po čty obyvatel z nových ČS a lze očekávat, že 
početní kritéria snadno naplní. 
                                                 
14 Kritéria pro otevírání, zavírá ní a provoz evropských škol . Dok. č. 2000-D-7510, s. 2. (Aby mohla být 
otevřena jazyková sekce, je zapot řebí 75 dětí na primárním stupni a 84 d ětí na sekundárním stupni.) 
 
CS 11   CS V současné dob ě tedy žáci pocházející z 6 nových ČS15 (Estonsko, Litva, Lotyšsko, 
Slovensko, Slovinsko a Malta) nemají ja zykovou sekci odpovídaj ící jejich mate řskému jazyku 
a jsou za řazováni do existujících jazykových sekcí.  Obvykle volí sekci anglickou, v menší 
míře pak sekci n ěmeckou a francouzskou. Následkem této skute čnosti došlo v Bruselu 
k tomu, že n ěkdy až čtvrtina žák ů ve třídě není tvořena rodilými mluv čími. 
Pro žáky v této situaci byly zavedeny dva zvláštní programy, v jejichž rámci jim jsou 
poskytovány dopl ňující hodiny jazyk ů. Za prvé jsou pro všechny žáky kat. 1 a kat. 2 zajišt ěny 
hodiny v jejich mate řském jazyce (až 5 hodin týdn ě). To je zásada, která platí ve všech EŠ 
a vztahuje se i na žáky z nových ČS, je-li k dispozici vhodn ě kvalifikovaný pedagog. Za 
druhé bude pro žáky za řazené v jazykové sekci, která neodpovídá jejich mate řskému jazyku, 
zajištěna doplňující výuka v jazyce dané sekce, kter á jim umožní držet krok s ostatními. 
Situace v sekcích, jichž se to  týká, bude vyžadovat bedliv é sledování a vyhodnocování, nebo ť 
tyto nové programy jsou zatím v za čátcích. 
Vliv na poskytování služeb na velkých EŠ  
Rozšíření zatím nem ělo významný vliv na po čty zaměstnanců EŠ. Byli p řijati pedagogové na 
zajištění výuky v mate řském jazyce a další, kte ří budou vyu čovat v nových jazykových 
sekcích. Je pravd ěpodobné, že do roku 2010, než se ustálí po čty žáků z 10 nových ČS, dojde 
k dalšímu rozší ření. Dopad tohoto rozší ření na systém EŠ dosud není znám a bude studován 
v nadcházejících letech. Zkušenosti však ukazují, že i pro malé jazykové sekce je pot řeba 
kolem 15 vyslaných pedagog ů. 
3.2. Politika decentralizace a pot řeby agentur 
Se vznikem dalších agentur po celé Unii se stává velkou výzvou zajišt ění multilinguálního, 
multikulturního vzd ělání (podobného tomu, které poskytují EŠ) d ětem zaměstnanců agentur. 
Nízké počty zaměstnanců většiny agentur nezakládají d ůvod pro otev ření nových evropských 
škol. Proto je t řeba vyvinout nové modely, kt eré flexibilním a vhodným zp ůsobem uspokojí 
rozmanité pot řeby agentur, které jim umožní  zajistit geografickou rovnováhu p ři náboru jejich 
zaměstnanců a být všeobecn ě atraktivní pro vysoce kvalifikova né pracovníky. To je obtížné a 
v některých p řípadech tém ěř nemožné, pokud agentura sídlí ve m ěstě, které nenabízí 
vzdělávání v alespo ň jednom z d ůležitých jazyk ů. Dokonce i v lokalit ách, kde existují 
alternativy státního školského systému, nap říklad soukromé školy, ag entury žádají stejné 
podmínky, jaké mají lokality, v nichž se nacházejí pracovišt ě Evropské komise s malým 
počtem dětí zaměstnanců EU, ale kde existuje evropská  škola (Culham, Mol, Bergen, 
Karlsruhe). 
Následující tabulka ukazuje po čet dětí zaměstnanců EU na existujících malých EŠ 
v Culhamu, Bergenu, Karlsruhe a Molu pro školní rok 2003–200416. 
Evropská škola Culham Bergen  Karlsruhe Mol 
Počet dětí 
zaměstnanců EU 14 66 83 85 
                                                 
15 Žáci pocházející z Kypru nastupují do řecké jazykové sekce, což odpovídá jejich mate řskému jazyku. 
16 Údaje za EŠ v Culhamu, Bergenu, Karlsruhe a Molu byly p řevzaty z evidence škol za školní rok  
2003–2004. 
 
CS 12   CS Zaměstnanci jiných institucí EU nap ř. v Soluni (Evropské st ředisko pro rozvoj odborného 
vzdělávání – CEDEFOP a Evropská agentura pro obnovu – EAR) a Seville (Institut pro 
prognostické technologické studie – IPTS) a ti, s nimiž se po čítá pro Parmu (Evropský ú řad 
pro bezpe čnost potravin EFSA)17, mají srovnatelný, ne-li v ětší počet dětí, pro které musí být 
zajištěno vícejazy čné vzdělávání. Příloha 11 obsahuje odhad po čtů dětí zaměstnanců každé 
agentury pro rok 2005. 
Vedle sílícího tlaku na zajišt ění vzdělávacích pot řeb dětí zaměstnanců v lokalitách, kde sídlí 
nějaká agentura (nebo kde bude n ějaká otevřena), požádal Evropský parlament v roce 200218 
NR, aby prošet řila, zda by se ve spolupráci s místními školami dalo umožnit získání evropské 
maturity i mimo evropské školy. V dubnu 2005 schvá lila NR zásady pro ak reditaci škol, jakož 
i klíčové prvky evropského vzd ělávání, jak byly prezentovány ve zpráv ě příslušné pracovní 
skupiny19. Skupina bude dále pracovat na stanovení procedurálních aspekt ů této spolupráce a 
na posouzení souvisejících náklad ů. Jakmile bude všechno p řipraveno a schváleno Nejvyšší 
radou, předpokládá se, že budou orgány a ins tituce EU požádány, aby finan čně přispěly na 
vzdělávání dětí zaměstnanců EU v takových „p řidružených / akreditovaných“ školách. 
V důsledku tohoto rozhodnutí p řijatého NR budou vnitrostátní orgány ve t řech lokalitách – 
Parmě (Itálie) Dunshaughlinu (Irsko) a Heraklionu ( Řecko) – provád ět hodnocení podle 
nového postupu, aby pom ěřily služby, které nabízejí (nebo budou nabízet), s kritérii 
stanovenými pro poskytování evropského vzd ělávání. Každý z t ěchto vnitrostátních orgán ů se 
zavázal zajistit speciální vícejazy čné vzdělávání (evropské vzd ělávání) dětem zaměstnanců 
EU na svém území. Zp ůsoby zajišt ění tohoto vzd ělávání se r ůzní podle velikosti doty čné 
agentury a po čtu žáků (viz příloha 12). P ředpokládá se též, že NR p řijme rozhodnutí, které 
umožní žák ům na školách poskytujících evropské vzd ělávání získat evropskou maturitu20. 
Očekává se, že jakmile bude evropská maturita dostupná všem žák ům, kterým se dostává 
evropského vzd ělávání, odm ění tato samotná skute čnost zárove ň úsilí vnitrostátních orgán ů 
a značné finanční a lidské zdroje vložené do otev ření nové, vysoce kvalifikované školy na 
jejich území. Umožní rovn ěž, aby se rozpo čet EU lépe zam ěřil na svou hlavní prioritu, kterou 
mu vytyčuje úmluva o EŠ, totiž na vzd ělávání dětí zaměstnanců EU. 
3.3. Řízení 
Stěžejním problémem, kterému evropské školy čelí, je řízení – jeho efektivita a výkonnost. 
Systém, který byl p ůvodně určen pro jedinou školu v Lucemburku se čtyřmi jazykovými 
sekcemi a NR tvo řenou pouze tehdejšími 6 ČS, se dnes musí vypo řádat s 80 jazykovými 
sekcemi ve 14 r ůzných jazycích a 13 školami v 7 ČS. NR a její p řípravné výbory mají nyní 29 
členů: 25 zástupc ů z ČS (brzy jich bude více) plus po jednom zástupci z Evropského 
patentového ú řadu21, sdružení rodi čů, výboru pedagogických pracovník ů a Evropské komise. 
V říjnu 2002 vstoupila v platnost nová úm luva o EŠ, podle které nyní sta čí pro většinu 
rozhodnutí pouze dvout řetinová většina hlas ů. Zkušenosti z posledních dvou let však ukazují, 
                                                 
17 Po čítá se s tím, že po ukon čení náboru zam ěstnanců agentury EFSA p řesáhne po čet dětí těchto 
zaměstnanců v Parmě 200. 
18 Böschova zpráva (A5-0395/2002 v kone čném znění) o budoucím financování evropských škol 
(2002/2083(INI)  . 
19 Zpráva pracovní skupiny Troika II „Evropská maturita a spolupráce s jinými školami“.  Dok. č. 2005-
D-342-en-4. 
20 To m ůže vyžadovat zm ěnu úmluvy. 
21 EPÚ má s NR zvláštní dohodu, na jejímž základ ě hradí většinu náklad ů EŠ v Mnichov ě obdobně, jako 
Komise hradí náklady zbytku EŠ, a která ho oprav ňuje k zastoupení v NR. 
 
CS 13   CS že ani tento odklon od jednomyslného rozhodování  nezlepšil rozhodovací schopnost NR. Jak 
bylo navrženo ve sd ělení o možnostech rozvoje systému evropských škol [KOM(2004)519 
v konečném znění], měla by být zvýšena nezávislost řízení jednotlivých škol. Zvýšenou 
nezávislost však musí doprovázet v ětší odpov ědnost a m ěla by být provád ěna systematická 
hodnocení fungování škol. 
Vedle nejvyššího orgánu, NR, má systém EŠ celou sí ť výborů, pracovních skupin a 
podskupin na úst řední i místní úrovni. Sou částí této sít ě je řada přípravných výbor ů: tři rady 
inspektorů22, tři pedagogické výbory23, správní a finan ční výbor24, různé další ad hoc pracovní 
skupiny z řízené NR a též správní rady k aždé EŠ, které se scházejí t řikrát ročně. Tyto výbory 
poskytují NR svá stanoviska nebo poradenství, aby jí uleh čily řízení konkrétních oblastí 
systému. Pracovníci Komise, která je zastoupena pouze v části těchto výbor ů, se v roce 2004 
zúčastnili více než 130 jednacích dní. 
Pracovní skupina, která byla v roce 1995 pov ěřena aktualizací obecného školního řádu EŠ, 
předložila jeho upravené zn ění teprve letos. Úkol konsolidovat rozhodnutí p řijatá NR dosud 
nebyl spln ěn. Poslední „sbírka rozhodnu tí“ pochází z roku 1995 a v ětšina dokument ů, včetně 
rozhodnutí NR, není ani zve řejňována na internetu. EP i Komise požadují, aby byl systém EŠ 
transparentn ější a aby byly zve řejňovány zápisy ze sch ůzí a rozhodnutí NR. 
I přes velký po čet výborů stále není jednozna čně stanoveno, jak mají postupovat žáci a rodi če, 
kteří se chtějí odvolat proti rozhodnutím škol ne bo proti rozhodnutí samotné NR. Sou částí 
systému EŠ je Rada pro stížnosti, na niž se mohou členové komunity EŠ obrátit. Tato rada 
však v roce 2004 prohlásila, že není oprávn ěna řešit záležitosti jiné n ež správní povahy, které 
se obvykle týkají zam ěstnanců EŠ25. Rada proto odmítá řešit stížnosti týkající se p řestupu 
žáků, přijímání žák ů se ZVP, rozhodnutí disciplinárních výbor ů, zvýšení školného a známek. 
To se setkává s vážnou kritikou ze strany koncových uživatel ů, kteří se v některých 
záležitostech obracejí na  vnitrostátní soudy. 
I když má Komise v NR jen jediný hl as (z 29), a tedy omezený vliv, rodi če a zaměstnanci EU 
ji často činí odpov ědnou za rozhodnutí p řijatá NR nebo řediteli EŠ. N ěkteří z nich se obracejí 
na evropského ve řejného ochránce práv, kter ý sice uznal, že Komise má v NR omezený vliv, 
ale opakovan ě požaduje, aby Komise prosadila v EŠ dobrou správu a transparentnost26. 
                                                 
22 Jedna pro mate řské školy a primární stupe ň, další pro sekundární stupe ň a společná rada se zástupci 
z každého ČS. 
23 Jeden pro mate řské školy a primární stupe ň, další pro sekundární stupe ň a společný výbor se všemi 
inspektory, řediteli nebo pop řípadě zástupci ředitelů, zástupci rodi čů, pedagog ů a žáků a zástupcem 
Komise. 
24 V tomto výboru se p ři většině schůzí scházejí zástupci z každého ČS – obvykle z ministerstva financí, 
ředitel, zástupci rodi čů, pedagog ů, žáků a Komise. 
25 Výroční zpráva finan čního auditora , s. 6. 
26 Komise p ředložila na toto téma dokument nazvaný Proposed Actions for Greater Transparency and 
Good Administration in the European Schools Syst em (Akce navrhované ke zvýšení transparentnosti 
a zlepšení správy v systému evropských škol)  a čeká, až ho EŠ za čnou provád ět. 
 
CS 14   CS 3.4. Žáci kategorie 3 a otázka životaschopnosti malých škol 
Asi nejcitliv ější otázkou v rámci systému EŠ je výše školného za d ěti kategorie 3. EP a 
Komise na jedné stran ě usilují o to, aby se výše t ěchto poplatk ů přiblížila skute čným 
nákladům, zástupci rodi čů, učitelů a ředitelů jsou však zárove ň proti jakémukoli podstatnému 
zvýšení školného v obav ě, aby nedošlo k poklesu d ětí kat. 3 na EŠ. 
Školné za d ěti kat. 3 bylo v posledních t řech letech zna čně zvýšeno. Je možné, že práv ě to 
bylo příčinou mírného poklesu po čtu dětí kat. 3 na n ěkterých EŠ. Také p řeplněnost škol 
v Bruselu p řispěla k omezení po čtu přijímaných žák ů kat. 3. I p řes mírný pokles podílu žák ů 
kat. 3 (z 36 % v roce 2002 na 32 % v roce 2004) se však p říjem ze školného za d ěti kat. 3 do 
rozpočtu EŠ zvýšil z 6,5 % v roce 2002 na 8,4 % v roce 2004. Pro školní rok 2004 až 2005 
činilo školné za d ěti kat. 3 na EŠ: 2 178 EUR v mate řských školách, 3 028 EUR na primárním 
stupni a 4 132 EUR na sekundárním stupni, p řičemž školné za druhé dít ě se snižovalo o 50 % 
a za třetí a každé další dít ě v rodině o 75 %. 
Komise je pevn ě přesvědčena, že děti kategorie 3 by m ěly mít na EŠ i nadále své místo. Je 
však třeba nalézt vhodnou rovnováhu mezi zajišt ěním cenové dostupnosti školného a 
omezením p říspěvků hrazených z kapes evropských da ňových poplatník ů. V případě 
některých malých EŠ, kde d ěti kategorie 3 tvo ří až 80 % žák ů, se tento problém stává ješt ě 
palčivějším a dokonce vzbuzuje obavy týkají cí se dlouhodobé životaschopnosti doty čných 
škol (viz p řílohy 2 a 8). Navíc je v t ěchto malých EŠ t řeba řešit vysoký po čet případů 
osvobození od školného za d ěti kat. 3, nebo ť tato osvobození p ředstavují 65 % všech 
osvobození ud ělených na všech EŠ (tj. 571 p řípadů z 882).  
Kritéria „ Gaignage “27 přijatá v roce 2000 stanoví parame try pro otevírání EŠ formou 
stanovení minimálního po čtu žáků v každé jazykové se kci a uvádí, že nejmén ě 50 % žák ů EŠ 
mimo Brusel a Lucemburk by m ělo být z kategorie 1. Tento dokument rovn ěž stanoví, že 
jazyková sekce nebo dokon ce celá EŠ mohou být zav řeny, „pokud p říliš malý po čet 
zapsaných žák ů kategorie 1 nezakládá d ůvod pro další existenci školy“28. EP se zam ěřil na 
tento problém v Böschov ě zprávě z roku 2002 a požádal NR, aby podnikla p říslušné kroky. 
Na základ ě této žádosti postupn ě ukončuje svou činnost 7 velmi malých jazykových sekcí na 
4 EŠ v Bergenu, Culhamu, Karlsruhe a Molu (která má ve všech 7 jazykových sekcích pouhých 17 d ětí kategorie 1
29). 
Protože sou časná situace vzbuzuje vážné obavy ohledn ě dlouhodobé budoucnosti t ěchto škol, 
zahajuje Evropská komise externí studii životaschopnosti zmín ěné čtveřice malých EŠ. Její 
výsledky by m ěly být známy v roce 2006 a Komise je samoz řejmě předloží NR. V souladu s 
mandátem studie musí konzultanti pov ěření vypracováním studie všechny 4 EŠ navštívit, sejít 
se se zástupci zú častněných stran a p ři získávání údaj ů a dalších pot řebných informací úzce 
spolupracovat s Komisí, generálním tajemníkem a jeho kancelá ří. Součástí studie je také úkol 
navrhnout alternativní zp ůsoby zajišt ění vzdělávacích pot řeb dětí zaměstnanců EU ve 4 
dotčených EŠ a též p řechodná a sociální opat ření v případě zavření škol, s p řihlédnutím 
k míře obtížnosti nalezení  alternativních řešení pro sou časné žáky. 
                                                 
27 Kritéria pro otevírání, zavírá ní a provoz evropských škol . Dok. č. 2000-D-7510. 
28 Kritéria pro otevírání, zavírá ní a provoz evropských škol . Dok. č. 2000-D-7510, s. 3. 
29 Příloha k dokumentu nazvanému Application of the ‘Gaignage’ Report Criteria for Language Sections  
(Uplatňování kritérií „Gaignage“ pro jazykové sekce)  předloženému na zasedání NR v lednu 2004. 
 
CS 15   CS 4. ZÁVĚR 
Evropské školy jsou d ůležitou sou částí sociální politiky orgán ů a institucí EU a jejich dobrého 
fungování, nebo ť přispívají k tomu, aby orgány a in stituce EU byly z dlouhodobého pohledu 
atraktivním zam ěstnavatelem pro vysoce kvalifikované  pracovníky z celé Evropy. Evropská 
komise, vycházejíc z modelu zavedeného v roce 1954, je proto p řesvědčena, že je velmi 
důležité, aby evropským školám bylo umožn ěno úspěšně čelit výzvám budoucnosti.  
Komise ze své pozice hlavního zam ěstnavatele primárních koncových uživatel ů a hlavního 
poskytovatele finan čních prost ředků věnovaných do systému EŠ cítí, že je povinna bedliv ě 
sledovat fungování systému EŠ a dbát na to, aby EŠ dále p řipravovaly naši mládež na vstup 
do stále konkuren čnější informa ční společnosti založené na znalostech a aby sou časně z 
hlediska orgán ů a institucí EU, jakož i evropských da ňových poplatník ů, zhodnocovaly 
vložené investice. Proto je Komise p řesvědčena, že by školy, t řebaže fungují na základ ě 
mezivládní úmluvy, m ěly být konstruktivním partnerem p ři vyhledávání nedostatk ů a 
zlepšování systému. 
Z tohoto d ůvodu Komise v červenci 2004 vydala sd ělení [KOM(2004)519 v kone čném znění] 
o možnostech rozvoje systému evropských škol, v n ěmž vyzdvihuje pot řebu zlepšit řízení, 
financování a vzd ělávání na EŠ. Komise je zejména p řesvědčena, že souhrnné informace 
o systému EŠ prezentované v této zpráv ě jsou dokladem toho, že systém čelí celé řadě 
závažných problém ů a výzev. T řebaže byly EŠ v dob ě svého založení pr ůkopnické, je dnes 
třeba některé jejich aspekty zmodernizova t. Po 50 letech provozu nastal čas, kdy je t řeba 
fungování EŠ p řehodnotit, aby tyto školy mohly dále zlepšovat kvalitu a povahu nabízeného 
vzdělávání, zvyšovat svou efektivitu a rent abilitu, zavés t vhodný moderní systém řízení, který 
umožní v ětší účast klíčových aktér ů, a fungovat transparentn ěji a podle osv ědčených postup ů 
ve vzdělávání. Na tuto první výro ční zprávu je proto t řeba nahlížet v kontextu zmín ěného 
sdělení Komise o budoucnosti škol. Tyto dva dokumenty se spole čně snaží nalézt zp ůsob, jak 
dále rozvinout a zlepšit systém EŠ, a to prost řednictvím konzultací a di skusí s vnitrostátními 
orgány, odborníky a všemi aktéry p ůsobícími v rámci systému EŠ. 
 
CS 16   CS ANNEX 1  
Trends in Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
The Brussels and Luxembourg pup il population is 12012 out of the 19862 in all the ES (i.e. 60%) 
The Brussels and Luxembourg cat 1 population is 9645 out of the 12412 in all the ES (i.e. 78%) Table 1: Total E S population by school and % comparison to total population in all ES  
2001 2002 2003 2004 Difference 
between 
2001 and 
2004  
Schools Pop % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. 
Alicante      464 2,55 858 4,52 950 4,78 950 
Bergen  798 4,70 728 3,99 695 3,66 664 3,34 -134 
Brussels I 2411 14,19 2135 11,71 2289 7.21% 2394 7.21% -17 
Brussels II 2845 16,75 2782 15,26 2769 14,59 2917 14,69 72 
Brussels III 1751 10,31 2550 13,99 2592 4,66 2773 4,48 1022 
Culham 913 5,38 903 4,95 884 4,66 889 4,48 -24 
Frankfurt      299 1,64 633 3,33 809 4,07 809 
Karlsruhe  1166 6,86 1176 6,45 1091 5,75 1074 5,41 -92 
Luxembourg I 3702 21,80 3724 20,43 3753 19,77 3101 15,61 -601 
Luxembourg II            827 4,16 827 
Mol 677 3,99 676 3,71 641 3,38 643 3,24 -34 
Munich  1376 8,10 1421 7,80 1455 7,66 1504 7,57 128 
Varese  1346 7,92 1369 7,51 1323 6,97 1317 6,63 -29 
Total 16985 100 18227 100 18983 100 19862 100 2877 
Table 2: Category 1 population by School and % comparison to total population in that school 
2001 2002 2003 2004 2004 
Schools Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Children 
of school 
staff % of 
cat 1 
in ES 
Alicante      119 25.65% 236 27.51% 308 32.42% 50 16,23 
Bergen  123 15.41% 109 14.97 % 107 15.40% 108 16.27% 35 32,41 
Brussels I 1730 71.75% 1470 68.85% 1657 72.39% 1825 76.23% 118 6,47 
Brussels II 2358 82.88% 2311 83.07% 2359 85.19% 2536 86.94% 101 3,98 
Brussels III 1345 76.81% 2051 80.43% 2100 81.02% 2319 83.63% 87 3,75 
Culham 104 11.39% 113 12.51% 113 12.78% 107 12.04% 82 76,64 
Frankfurt      88 29.43 % 238 37.60% 329 40.67% 46 13,98 
Karlsruhe  119 10.21% 121 10.29 % 123 11.27% 130 12.10% 48 36,92 
Lux. I  2773 74.91% 2784 74.76% 2797 74.53% 2372 76.49% 121 5,10 
Lux. II             593 71.70% 27 4,55 
Mol 130 19.20% 143 21.15% 127 19.81% 127 19.75% 37 29,13 
Munich  846 61.48% 915 64.39% 963 67.77% 1018 66.88% 62 6,09 
Varese  542 40.27% 579 42.29 % 585 44.22% 640 48.60% 95 14,84 
Total 10070 59.29% 1080
3 59.27%1140
5 60.19% 12412 62.45% 909 7,32 
 
CS 17   CS ANNEX 2  
Category 3 Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
2001 2002 2003 2004 
Schools Pop. % Pop. % Pop. % Pop. % 
Alicante      342 73.71% 618 72.03% 639 67.26% 
Bergen  670 83.96% 604 82.97% 579 83.31% 547 82.38% 
Brussels I 652 27.04% 638 29.88% 599 26.17% 532 22.22% 
Brussels II 345 12.13% 331 11.90% 265 9.57% 230 7.88% 
Brussels III 379 21.64% 479 18.78% 455 17.55 % 416 15.00% 
Culham 761 83.35% 734 81.28% 722 81.67% 730 82.11% 
Frankfurt      202 67.56% 373 58.93% 431 53.28% 
Karlsruhe  982 84.22% 968 82.31% 859 78.74% 810 75.42% 
Luxembourg I  704 19.02% 709 19.04% 719 19.16% 577 18.61% 
Luxembourg II             140 16.93% 
Mol 547 80.80% 527 77.96% 501 78.16% 493 76.67% 
Munich  403 29.29% 370 26. 04% 374 25.70% 366 24.34% 
Varese  687 51.04% 664 48.50% 599 45.28% 502 38.12% 
Total 6130 36.09% 6568 36.03 % 6663 35.10% 6413 32.29% 
 
CS 18   CS Table 3: Category 3 population by School and % comparison to total population in that school 
2003/2004 Cat 3 Fee Exoneration in ES
0100200300400500
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Mol
Munich
VareseThousandseuros
 
The data for above graph are taken from the Annual Report of the Financial Controller . Ref # 2005-D-163. 
Tables 1, 2 and 3 are taken from the Annual Report of the Secretary Gener al to the Board of Governors of the 
European Schools . Ref # 1612-D-2004 .
 
CS 19   CS ANNEX 3  
Staffing Levels in the European Schools for 2005-2006  
 
CS 20   CS Alicante
BergenBruxelles1
Bruxelles2
Bruxelles3
Culham
FrankfortKarlsruheLuxembourg1Luxembourg2Mol
München
Varèse
4 3 7,25 5,5 7 3 3,5 4,5 7 3,5 3 7 6,78 14,75 79,78
22 3 , 533323523436 4 4 , 5
11111111211116 2 033765233734450 5 5
11112111 * *1 * *2 * *0 1 2
4 2 , 5 7 , 587343 1 191530 6 81 0 , 5 1 , 7 1 , 5 1 , 5 0 , 51 0 , 8 1 , 511110 1 4
224443 1 , 5 2 , 56 0 , 52 3 , 53 1 , 5 3 9 , 5
Total AAS posts 18 15 32,95 30 30,5 16,5 17 18,8 39,5 21 15 27,5 22,78 28,25 332,78
33333333423330 3 9
68 64 177 188 178 66 58 81 235 52 65 86 100 0 1418
11111010111100 1 0
1 3116
77
72 68 182 192 182 69 62 84 243 55 70 90 104 7 1480
9
0 83 215 22 2212,5 85,5 7 9102,8282,5 7 6 85 117,5 126, 835,25 1813
944 690 2433 2923 2766 854 808 1076 3112 734 647 1514 1348  19849
307 109 1870 2543 2334 100 332 131 2389 527 130 1022 655 12449
1 0 81 11 31 31 01 01 01 11 0 81 31 1 1 1
319 1 1 1 114187295 7AAS posts in organigram 
as of Jan 2006;       
Seconded  posts in 
organigram as of Sept 
2005
Secretaries/assistants/commis
Detached / seconded Staff - levels in ES organigram for 2005-2006
No of cat 1 pupils per staffPupil population (2005)*
Cat 1 pupils (2005)*No of pupils per staffTotal Seconded Staff
Seconded and AAS staffBursars
LibrariansOffice of Secretary GeneralNurses/medical assistantsICT technician/ICT assistants
Directors / Deputy DirectorsNursery class assistants
Preparateur/teaching assistants
TOTALOffice of  Secretary 
General of the 
European Schools
* Figures provided in April 2005 by the Office of Secretary General of the European Schools
** Librarians are seconded personnel in this schoolTeachersTechnicians/workers
LibrariansEUROPEAN SCHOOL
Secretaries/assistants/commis
Accountants/bursars/assistants
 
 
CS 21   CS ANNEX 4  
Statistic on Results Obtained in the European Baccalaureate (Bac)  
Table 1: % of pupils who successfully passed the in the Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
Pass rate 95.7% 95.7% 95.5% 97.2% 96% 96.4% 97.2% 98.3% 97.2% 98.1% 
Table 2: % of pupils who scored 80% or higher in Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
>80%  21% 21.1% 18.8% 22.4% 23.4% 27.3% 28% 29% 33% 29% 
Table 3: % op pupils who scored 75% or higher in Bac in ES, 1995-2004 
Year 1995 – 1999 Average 2000 2001 2002 2003 2004 
>75% 41.3% 45.7% 45.9% 45.5% 51.5% 49.6% 
Table 4: Average Bac score of all pupils in ES, 2000-2004 
 
Comparative Data on Language Section Results in the European Baccalaureate, 2004  
Table 5: % of pupils succeeding in the Bac in 2004 by Language Section 
Table 6: % of pupils succeeding in the Bac on average between 1995-2004, by Language Section 
Table 7: % of pupils scoring >75% in the Bac in 2004, by Language Section 
Table 8: % of pupils scoring >75% in the Bac, on average 1995-2004, by Language Section 
 Year 2000 2001 2002 2003 2004 
Average EB mark 7.4 7.4 7.5 7.6 7.6 
2004 SW FI DK NL IT EN ES DE FR GR PT 
pass rate  100 100 100 99,2 99,1 99,1 97,7 97,7 97,2 95,5 95,3 
Avg 1995-2004 FI DK EN SW NL DE GR IT ES FR PT 
pass rate 100 99,8 98,5 98,3 98,3 97,3 97,2 97,2 95,6 95,4 94 
2004 FI SW GR DE DK EN average PT IT NL FR ES 
>75% 92 71 68 62 62 58 49,6 44 39 39 37 36 
Avg 1995-
2004 FI SW DK GR DE EN average IT ES NL FR PT 
>75% 79,9 73,8 63,2 60,7 56,2 54,47 51,6 39,6 36.7 34,9 34,9 33,5 
 
CS 22   CS ANNEX 5  
%  Repeat rates/school
02468101214
Bergen
Brussels 1
Brussels 2
Brussels 3
Cul ham
Karl sruhe
Luxem bourg
Mol
Munich
Varese
Al l  E.S.2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
%  Repeat Rates / Language Section
012345678910
German
Dani ch
Greek
English
Spanish
Finish
French
Italian
Dutch
Portuguese
Swedish
Average2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
CS 23   CS % Repeat Rates / Year Level in Secondary
024681012
1 sec
2 sec3 sec
4 sec
5 sec
6 sec
Avg2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
CS 24   CS ANNEX 6  
Total Allocated vs Executed Budgets Comparison in the ES System 2000-2004  
 
Year 2000 2001 2002 2003 2004 
  alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec 
School                      
Luxembourg 34.456.692 33.977.968 34.210.582 32.957.559 32.284.456 31.574.527 31.945.707 31.229.866 34.562.372 32.671.20 5
Lux II 
(4months)                 2.722.894 2.058.52 4
Brussels I 29.819.176 28.135.116 28.226.386 25.912.899 23.755.967 22.817.588 23.962.277 22.694.123 26.021.831 24.202.76 3
Brussels II 27.928.123 27.563.406 27.424.908 27.394.960 23.662.085 23.940.633 24.468.782 24.792.967 26.646.298 26.388.69 9
Brussels III 12.600.341 14.219.152 17.063.462 17.101.474 19.130.383 18.858.833 22.285.783 22.415.008 24.246.378 23.545.73 3
Munich 15.680.626 15.271.062 16.232.026 15.241.501 14.826.346 14.784.591 15.892.679 15.782.917 18.572.297 16.815.07 5
Varese 15.295.071 15.362.270 15.536.782 14.732.380 14.667.823 14.493.087 15.274.106 15.060.188 15.794.950 15.585.131
Karlsruhe 12.634.553 12.762.941 11.895.663 11.567.255 11.870.902 10.933.169 11.480.626 11.276.785 11.753.185 11.228.53 2
Culham 12.307.344 13.889.837 13.164.212 12.101.021 12.200.603 11.437.042 12.330.374 11.114.141 12.277.338 10.861.82 4
Bergen 12.757.157 12.404.488 12.485.698 11.450.350 11.536.600 10.623.375 11.858.242 10.808.872 11.483.558 10.677.10 6
Mol 10.964.087 10.334.241 10.559.021 10.055.345 10.199.853 9.970.209 10.704.772 10.231.665 10.994.523 10.245.05 2
Alicante         1650000 1514192 5748702 5316744 9.921.031 8.268.17 0
Frankfurt         1700000 1149324 5637352 4638920 8.698.131 7.440.34 0
Ofc Sec-Gen 6.243.796 5.675.667 6.554.765 5.894.574 6.885.436 6.399.617 7.186.488 6.808.403 7.987.360 7.286.97 0
                      
TOTAL 190.686.966 189.596.148 193.353.505 184.409.318 184.370.454 178.496.187 198.775.890 192.170.599 221.682.146 207.275.12 4
Not spent   1.090.818   8.944.187   5.874.267   6.605.291   14.407.02 2
  
 
CS 25   CS ANNEX 7  
 Percentage of Budget Utilised in Each  European School and the Office of the 
Secretary General Compared to the Initial Budget Requested for 2004  
European School 
Lux I 
Lux II 
Brussels I 
Brussels II 
Brussells III 
Munich 
Varese 
Karlsruhe 
Culham 
Alicante 
Bergen 
Frankfurt 
Mol 
Office of 
Sec-Gen  
TOTAL E.S. 
SYSTEM 
Number of pupils 3835 734 2396 2847 2688 1483 1368 1163 918 914 759 740 674   19785 
Total Salaries: detached 
and locally hired teachers 
and managers, 
administrative staff, staff outside organisgramme, all 
social charges and 
benefits. 94,0% 72,3% 93,8% 99,4% 96,3% 87,8% 98,7% 95,5% 87,6% 83, 0% 92,7% 82,5% 92,7% 91,7% 93,1% 
Operational expenses: 
Training, conferences, missions, special projects, 
SEN programme, etc. 128,4% 71,8% 51,7% 70,8% 98,4% 82,7% 85,8% 64,7% 91,7% 94, 2% 64,6% 89,0% 92,8% 92,9% 82,3% 
Functional and 
administrative expenses: furniture, equipment, 
printing, cleaning, tel, fax, 
insurances, didactic 
material etc. 95,6% 93,4% 99,7% 99,7% 103,8% 114,4% 99,9% 101,1% 99,6% 84, 8% 99,6% 108,9% 97,2% 90,7% 98,6% 
UTILISATION OF TOTAL 
BUDGET ALLOCATED 94,5% 75,6% 93,0% 99,0% 97,1% 90,5% 98,7% 95, 5% 88,5% 83,3% 93,0% 85,5% 93,2% 91,2% 93,5% 
 
CS 26   CS ANNEX 8 
 
EU financial contribution to the ES annual budget by school  
           
 1995 1996 1997 1998 1999 2000* 2001* 2002 2003 2004 
Alicante      1.281.828 3.435.247 5.723.283 Bergen 5.833.608 6.356.958 6.388.801 6.979.595 6.995.189 8.483.134 7.116.390 5.985.727 6.349.789 6.346.386 
Bxl 1 19.335.913 21.719.305 20.988.385 20.601.472 21.029.992 20.300.446 18.811.353 15.527.268 15.836.882 17.010.951 Bxl  2 12.696.913 16.204.386 15.311.326 16.270.505 16.388.104 19.046.855 19.015.360 14.431.672 15.915.807 17.694.770 Brxl 3     4.037.630 10.221.836 11.878.666 12.543.329 14.973.514 15.655.353 
Culham 4.917.980 5.000.816 6.401.414 5.582.132 7.188.649 8.514.679 7.119.891 6.525.151 6.054.878 5.546.959 
Frankfurt      1.112.500 2.927.508 4.160.513 Karlsruhe 4.879.493 6.408.693 6.276.596 5.512.057 5.814.821 7.856.360 5.607.756 5.561.889 4.093.215 3.946.485 Lux 1 16.823.725 18.139.950 18.840.845 19.877.870 18.676.738 22.310.293 20.696.593 18.996.446 19.146.114 20.277.176 
Lux 2        1.208.960 
Mol 6.504.273 6.126.532 6.033.871 6.272.071 5.906.547 6.993.195 6.189.821 6.077.399 6.540.924 6.350.337 Munich 635.231 611.001 624.840 668.984 634.208 932.846 951.062 836.321 973.247 970.078 Varese 6.655.026 6.960.505 7.545.227 7.404.896 7.595.073 9.132.190 8.129.409 7.538.961 7.482.328 7.800.585 
OSG 3.335.958 4.580.649 5.019.041 4.394.012 4.714.003 5.027.289 5.238.656 5.647.616 6.075.597 5.665.198 
Total 81.618.120 92.108.795 93.430.346 93.563.594 98.980.954 118.819.123 110.754.957 102.066.107 109.805.050 118.357.034 
         
           
  
  
  
  
 The ES budget and the EU contribution to it for the years 2000 and 2001 are unusally high as a result of a BoG decision to 
pay the removal allowances to all teachers who had been in the system for longer than 9 year in that school year.  This early 
payment of the removal allowances, besides resulting in higher costs for the ES in the school year 2000-2001, also means that subsequent budgets are lower because the removal allowances already paid are not encountered in the year in which they occur.  
         
  
  
 It is estimated (by the OSG) that this decision had the effect of increasing the 2000 and 2001 ES budgets and specifically the 
EU subsidy by  35 million euros more than normal and by reducing the subsequent years by approximately  4-5 million euros 
per year.    
 
CS 27   CS ANNEX 9  
 
   Total Budget for the European School System 1995-2006    
            
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 
Alicante        1.514.192 5.316.744 8.268.170 10.387.360 
Bergen 9.408.815 9.553.937 9.751.417 10.344.077 10.590.168 12.404.488 11.450.350 10.623.375 10.808.872 10.677.106 10.752.172 
Brussels 1 29.400.370 29.964.831 29.464.470 30.251.098 29.386.627 28.135.116 25.912.899 22.817.588 22.694.123 24.202.763 27.089 .538 
Brussels 2 20.219.149 22.427.046 22.532.853 23.866.422 24.527.102 27.563.406 27.394.960 23.940.633 24.792.967 26.388.699 27.272 .550 
Brussels 3     5.231.730 14.219.152 17.101.474 18.858.833 22.415.008 23.545.733 25.617.400 Culham 7.813.517 8.266.480 9.758.808 10.503.719 10.797.586 13.889.837 12.102.021 11.437.042 11.114.141 10.861.824 11.208.821 
Frankfurt        1.149.324 4.638.920 7.440.340 9.398.748 
Karlsruhe 9.974.327 10.534.488 10.173.922 10.304.481 11.202.614 12.762.941 11.567.255 10.933.169 11.276.785 11.228.532 11.171.4 42 
Luxembourg 1 25.828.255 26.631.439 27.390.562 29.012.394 30.221.863 33.977.968 32.957.559 31.574.527 31.229.866 32.671.205 33.2 72.011 
Luxembourg 2          2.058.524 6.420.443 
Mol 9.510.287 9.509.110 9.261.748 9.373.312 9.273.803 10.334.241 10.055.345 9.970.209 10.231.665 10.245.052 10.703.110 
Munich 10.810.071 11.371.787 11.519.371 11.734.445 12.717.308 15.271.062 15.241.501 14.784.591 15.782.917 16.815.075 18.711.626  
Varese 10.560.393 12.506.354 12.708.747 12.924.338 13.214.968 15.362.270 14.732.380 14.493.087 15.060.188 15.585.131 15.801.545  
Office Sec-Gen 4.048.813 5.222.526 5.567.010 5.049.424 5.348.393 5.675.667 5.894.574 6.399.617 6.808.403 7.286.970 8.188.302 
Total 137.573.997 145.987.998 148.128.908 153.363.710 162.512.162 189.596.148 184.410.318 178.496.187 192.170.599 207.275.124 2 25.995.068 
            
NB: the 1995 – 2004 figures are actual spen t budget whereas the 2005 are the provisional allocated budget to the schools. 
 
CS 28   CS ANNEX 10  
2006-2010 FORECAST OF PUPIL NUMBERS IN THE BRUSSELS AND 
LUXEMBOURG EUROPEAN SCHOOLS   
All 3 European Schools in Brussels  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
200 
+ 
150  
333  
300 
+ 
150  
300 
+ 
150  
250 
+ 
150  
250 
+ 
150  
0 
+ 
150 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 150  
-141  
- 110  
- 140  
- 140  
- 120  
-120 
 TOTAL   
7.930  
8.130  
8.122  
8.470  
8.780  
9.040  
9.320  
9.350 
The 2 European Schools in Luxembourg  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
25 
+ 
30  
68  
60 
+ 
40  
50 
+ 
50  
50 
+ 
50  
25 
+ 
60  
0 
+ 
60 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 50  
-65  
- 40  
- 50  
- 35  
- 50  
-40 
 TOTAL   
3.835  
3.840  
3.846  
3.900  
3.950  
4.015  
4.050  
4.070 
 
CS 29   CS ANNEX 11  
COMMUNITY AGENCIES 
 Agency Location Staff in
2005 Estimated 
number of 
pupils30 
1. CEDEFOP Thessaloniki** 91 55 
2. EUROFOUND Dublin 94 56 
3. AEE / EEA * Copenhague 115 69 
4. ETF Turin 104 62 
5. OEDT/EMCDDA* Lisbon*** 77 46 
6. OHMI/OHIM* Alicante 675 405 
7. EU - OSHA Bilbao 37 22 
8. OCVV/CPVO* Angers 38 22 
9. CdT Luxembourg 181 108 
10. EUMC Vienna 37 22 
11. EAR Thessaloniki** 115 69 
12. EFSA Parma 194 116 
13. AESM/EMSA* Lisbon*** 95 57 
14. AESA/EASA* Cologne 200 120 
15. ENISA Heraklion 40 24 
16. ECDC Stockholm 29 17 
17. EMEA London 379 227 
18. AFE/ERASI* Lille – 
Valenciennes 72 43 
19. Galiléo ? 15 9 
20. FRONTEX Warsaw 17 10 
3rd  Eurojust The Hague 87 52 
3rd pilier CEPOL Bramshill 18 11 
 TOTAL All locations 2710  1622 
* English acronym 
** Total agency staff in Thessaloniki 91+115 = 206 ; estimated number of pupils = 124 
*** Total agency staff in Lisbon 77 + 95 =172; estimated number of pupils = 103
                                                 
30 Statistics show the ration of pupils enrolled in a Euro pean School per staff member is 0.6 :1. This ratio 
is applied for the estimates above. 
 
CS 30   CS ANNEX 12  
Experimental Approaches to Delivering European Schooling in Parma Italy, 
Dunshaughlin Ireland and Heraklion Greece. 
A first alternative model of an “associated or acc redited” school is being established in Parma. 
There, the Italian authorities have almost reproduced a miniature ES which offers the 
complete range of ES programmes and which is  organised in 3 language  sections; English, 
Italian and French. The school, ‘S cuola per l’Europa’, was visi ted by a team of inspectors 
from the ES and they and the parents were very pleased with this experiment in an alternative 
delivery of European Schooling. The nursery and primary levels are operating this year with 
35 pupils, the first 3 years of secondary ar e scheduled to open in Sept 2005, years 4-5 
secondary in Sept 2006 and years 6-7 secondary in Sept 2007. Enrolments for Sept 2005 have 
already reached 210 pupils as the educational provi sion is attractive to ot her parents, besides 
the Agency staff, who are also interested to have their children partake in a European Schooling. The Italian authorities have borne and will continue to bear the full cost of this 
pilot project for another 3 years. 
In a second case, the Irish authorities offer a di fferent type of provision for the children of 
staff in the “Centre for European Schooling” in Dunshaughlin (near Grange) than that started last year in Parma. The Irish authorities have  dealt with this requi rement on an individual 
basis and have discussed and respected the expressed main concerns of the parents: 
proficiency in the child’s mother tongue,  appropriate English and second language 
programmes, and that the leaving certificate awarded to the child has wide recognition
31. The 
28 children (most in primary) from the Food and Veterinary Office (FVO) are integrated into 
national Irish schools where they receive instruction in English (a vehicular language and one 
that would facilitate mobility to another inte rnational or ES school) but also attend special 
courses at the “Centre for European Schooling” . Unlike the Parma model, no special classes 
are created for them or others  interested in re ceiving a European Schooling in language 
sections. They do however rece ive instruction in foreign la nguages, European Hours and 
Mother-tongue tuition as in the ES, and cooperate  with the ES in Mol for some exchanges and 
teaching by distance learning of some course s. After the latest BoG decision, the Irish 
authorities will try to organise lessons to meet the core criteria for European Schooling for the 
secondary. 
A third model is the planned cooperation of a national school with the ES system in 
Heraklion, Greece is yet again a different model in providing European Schooling. As the children of the European Network and Informa tion Security Agency (ENISA) will be very 
few (about 20 at most) the Parma example with 3 language sections cannot be functional. The 
Dunshaughlin model on the other hand where the children are integrated into the local schools 
(taught in English) is not feasible as the nati onal schools in Heraklion provide instruction in 
Greek. The proposed organisation of  the “Public School of Europe an Education in Heraklion” 
is to provide the core elements of European Schooling in two language  sections: English and 
Greek. They will start the project in Sept 2005 a nd like the Italian and Irish authorities they 
will bear all costs themselves and will submit their request to be evaluated for compliance to the core criteria for European Schooling and late r for accreditation to become an “associated 
or accredited” school with the ES system. 
                                                
 
31 Centre for European Schooling in Dunshaughlin, Ireland. April 2005. Ref # 2005-D-34.