ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(37)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci přijímat a měnit seznamy programových oblastí Interreg, jež mají získat podporu, a seznam celkových částek podpory Unie pro každý z programů Interreg. Komisi by rovněž měly být svěřeny prováděcí pravomoci přijímat víceleté strategické dokumenty pro programy Interreg podporované z nástroje Unie pro financování vnější činnosti. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (18). Ačkoliv mají tyto akty obecnou povahu, měl by být použit poradní postup vzhledem k tomu, že pouze technicky provádějí ustanovení. V příslušných případech by strategické dokumenty pro programy Interreg podporované nástrojem pro financování vnější činnosti měly rovněž dodržovat postup stanovený v nařízení o NPP III a v nařízení (EU) 2021/… ((+)).
15.

V rámci Interreg budou z EFRR a případně z nástrojů Unie pro financování vnější činnosti podporovány tyto složky: — složka A: přeshraniční spolupráce mezi přilehlými regiony na podporu integrovaného a harmonického regionálního rozvoje mezi sousedními pozemními a námořními pohraničními regiony; — složka B: nadnárodní spolupráce na větších nadnárodních územích nebo v okolí přímořských oblastí, do níž jsou zapojeni vnitrostátní, regionální a místní partneři programu v členských státech, třetích zemích a partnerských zemích a ZZÚ, za účelem dosažení vyššího stupně územní integrace; — složka C: meziregionální spolupráce s cílem posílit účinnost politiky soudržnosti podporou: a) programu Interreg Europe, b) programu URBACT, c) programu INTERACT a d) programu ESPON; — složka D: spolupráce mezi nejvzdálenějšími regiony a spolupráce těchto regionů se sousedními třetími nebo partnerskými zeměmi nebo ZZÚ nebo organizacemi pro regionální integraci a spolupráci nebo několika z nich za účelem usnadnění jejich regionální integrace a harmonického rozvoje v jejich sousedství.
Zároveň je důležité vyjasnit činnosti, které do působnosti EFRR a Fondu soudržnosti nespadají, včetně investic, jejichž cílem je snižovat emise skleníkových plynů pocházejících z činností uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (16), aby nedocházelo k překrývání dostupného financování, které již existuje v rámci uvedené směrnice, nebo investic do podniků v obtížích ve smyslu nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (17), ledaže je to povoleno v rámci podpory de minimis nebo dočasných pravidel státní podpory stanovených za účelem řešení výjimečných situací. EFRR a Fond soudržnosti by rovněž neměly podporovat určité investice do letišť, zařízení pro skládkování a zpracování zbytkového odpadu nebo fosilních paliv. Proto by mělo být možné, aby EFRR podporoval cílená opatření v oblasti zmírňování dopadů na životní prostředí, ochrany a bezpečnosti na regionálních letištích, pokud je hlavní cíl investic jasně určen z hlediska norem Unie v oblasti životního prostředí, ochrany nebo bezpečnosti a je v souladu s pravidly státní podpory.

V případě investic zvyšujících kapacitu zařízení pro zpracování zbytkového odpadu by se měl zbytkovým odpadem rozumět především netříděný komunální odpad a zbytky ze zpracování odpadu. Modernizace sítí dálkového vytápění by mohla být podpořena s ohledem na zvýšení energetické účinnosti účinných systémů dálkového vytápění, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (18), v souladu s cíli stanovenými v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu. Vzhledem k prosazování energie z obnovitelných zdrojů by podpora mohla být poskytována na kotle k dálkovému vytápění zásobované kombinací plynu a energie z obnovitelných zdrojů. V takových případech by podpora z obou fondů měla být úměrná podílu vstupu energie z obnovitelných zdrojů do takovýchto kotlů. Kromě toho by mělo být výslovně stanoveno, že zámořské země a území uvedené v příloze II Smlouvy o fungování EU nejsou pro podporu z EFRR ani z Fondu soudržnosti způsobilé.
33.

Pokud jde o biometrické prvky, je postoj Rady v prvním čtení výsledkem intenzivních jednání s Evropským parlamentem. Dosažený kompromis zachovává podstatné prvky návrhu Komise, přičemž doplňuje některé záruky navržené Evropským parlamentem: — minimální věková hranice pro snímání otisků prstů u krátkodobých víz se snižuje z 12 na šest let; obdobně se nebudou ve VIS ukládat žádné otisky prstů dětí mladších šesti let pro účely dlouhodobých víz a povolení k pobytu; shromažďování otisků prstů dětí podléhá přísnějším zárukám a omezení účelů, za nimiž lze tyto údaje používat, a to na situace, kdy je to v nejlepším zájmu dítěte, zejména omezením doby uchovávání těchto údajů; — 75 let je stanoveno jako horní věková hranice pro snímání otisků prstů u krátkodobých víz vzhledem ke zhoršení kvality otisků prstů starších osob; — zobrazení obličeje pořízené na místě se stane základním pravidlem v postupu udělování víz (a to i pro děti mladší 6 let, s cílem přispět k boji proti obchodování s dětmi). Členské státy mohou navíc pro každou žádost požadovat fotografii v tištěné podobě. Naskenování fotografie v tištěné podobě bude do VIS zahrnuto pouze ve výjimečných případech, kdy není vyžadováno pořízení zobrazení obličeje na místě (hlavy států nebo předsedové vlád, královské rodiny atd.), ale nebude použito pro porovnávání biometrických údajů. Označení v systému bude uvádět, zda bylo zobrazení obličeje pořízeno na místě při podávání žádosti; ve výjimečných případech bude zobrazení obličeje získáno z čipu elektronického strojově čitelného cestovního dokladu (eMRTD); — biometrické údaje se kopírují v případě žádostí o víza podaných do 59 měsíců od předchozí žádosti o vízum, jak je tomu nyní; — biometrické údaje dětí lze kontrolovat na území členských států; — přístup donucovacích orgánů k biometrickým údajům dětí bude povolen od 14 let, nikoli od 18 let, jak původně prosazoval Evropský parlament. Přístup k údajům dětí mladších, než je uvedená věková hranice, bude stále možný pro jejich ochranu v případě, že se tyto děti staly obětí; — biometrické údaje dětí mladších 12 let budou vymazány při opuštění schengenského prostoru a skončení platnosti víza (do VIS bylo doplněno automatické oznámení ze systému EES, aby bylo možné údaje vymazat); — azylové orgány budou mít přístup k otiskům prstů dětí bez dokladů totožnosti.
(26)

V zájmu usnadnění inkluzivního hospodářského oživení po závažné krizi a podpory zaměstnanosti mladých lidí v měnícím se světě práce a vzhledem k přetrvávající vysoké míře nezaměstnanosti a neaktivity mladých lidí v řadě členských států a regionů je nutné, aby všechny členské státy investovaly náležitou část svých zdrojů z ESF+ do opatření na podporu zaměstnanosti a dovedností mladých lidí, mimo jiné prostřednictvím provádění systému záruk pro mladé lidi. Na základě akcí podporovaných Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí v programovém období 2014–2020 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (26), které jsou zaměřené na jednotlivce, a na základě získaných zkušeností by členské státy měly dále podporovat způsoby opětovného začlenění do kvalitního zaměstnání a vzdělávání a investovat do včasné prevence a účinného dosahu tak, že budou v relevantních případech, mimo jiné prostřednictvím práce s mládeží, upřednostňovat dlouhodobě nezaměstnané, neaktivní a znevýhodněné mladé lidi. Členské státy by rovněž měly investovat do opatření zaměřených na usnadnění přechodu ze školy do zaměstnání, jakož i do odpovídajících kapacit služeb zaměstnanosti, aby mohly mladým lidem poskytovat individuálně uzpůsobenou, komplexní podporu a lépe zacílené nabídky. Díky plnému začlenění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí do ESF+ bude provádění cílených akcí v oblasti zaměstnanosti mladých lidí účinnější a efektivnější a její oblast působnosti bude rozšířena na strukturální opatření a reformy, čímž se zajistí lepší soulad mezi finanční podporou Unie a prováděním posílené záruky pro mladé lidi. Zlepšování dovedností a získávání nových, jiných dovedností by mělo mladým lidem pomoci využít příležitosti v rozvíjejících se odvětvích a připravit se na měnící se povahu práce a také využít příležitosti, které vzniknou díky digitální a zelené transformaci a transformaci průmyslových ekosystémů Unie. Proto by členské státy, které měly v období let 2017–2019 na základě údajů Eurostatu podíl mladých lidí ve věku 15 až 29 let, kteří byli bez zaměstnání a neúčastnili se vzdělávání ani odborné přípravy, vyšší než byl v uvedeném období průměr Unie, měly na uvedené akce přidělit alespoň 12,5 % svých zdrojů složky ESF+ v rámci sdíleného řízení.
30.

Evropský parlament původně požadoval, aby bylo do nařízení o ECRIS-TCN vloženo ustanovení, které Komisi uloží, aby do jednoho roku od zahájení provozu ECRIS-TCN vyhodnotila, zda je vyhledávání v ECRIS-TCN ze strany VIS nezbytné pro podporu cíle VIS, kterým je posoudit, zda by žadatel o vízum, dlouhodobé vízum nebo povolení k pobytu představoval hrozbu pro veřejný pořádek nebo veřejnou bezpečnost podle nařízení (ES) č. 767/2008. Postoj Rady v prvním čtení začleňuje posouzení toho, zda vyhledávání v ECRIS-TCN ze strany VIS přispělo k podpoře výše uvedeného cíle, do zprávy, kterou má Komise předložit tři roky po zahájení provozu revidovaného VIS.
(19)

V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant na již zahájené akce udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Ačkoliv by náklady vzniklé před datem podání žádosti o grant v takových případech v zásadě nebyly způsobilé, mělo by to být výjimečně možné s ohledem na to, že toto nařízení vstoupí v platnost ve srovnání se začátkem víceletého finančního rámce na období 2021–2027 později. S cílem umožnit provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a zabránit jakémukoli zpoždění podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie na tom, aby byla řádně vybavena k zajištění účinného a efektivního fungování celní unie, by mělo být možné po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 stanovit v rozhodnutí o financování, že náklady vzniklé v souvislosti s opatřeními podporovanými podle tohoto nařízení, která již byla zahájena, jsou považovány za způsobilé od 1. ledna 2021, a to i v případě, že tato opatření byla uskutečněna a náklady vznikly před podáním žádosti o grant.
(8)

Podmínky, za nichž mohou na jedné straně vízové orgány nahlížet do údajů uložených v Eurodacu a na straně druhé orgány určené pro VIS nahlížet do údajů Europolu, některých údajů SIS a údajů uložených v ECRIS-TCN pro účely VIS, by měly být zaručeny jasnými a přesnými pravidly týkajícími se přístupu uvedených orgánů k daným údajům, typu vyhledávání a kategorie údajů, přičemž všechny tyto úkony by měly být omezeny na to, co je nezbytně nutné pro plnění povinností těchto orgánů. Stejně tak by měly být údaje uložené v souboru žádosti VIS viditelné pouze pro ty členské státy, které provozují základní informační systémy v souladu s podmínkami jejich účasti.
Nový Evropský fond pro udržitelný rozvoj plus (dále jen „EFSD+“) vycházející z Evropského fondu pro udržitelný rozvoj (EFSD), zřízeného nařízením (EU) 2017/1601, by měl tvořit integrovaný finanční balíček, který poskytuje finanční kapacitu ve formě grantů, technické pomoci, finančních nástrojů, rozpočtových záruk a operací kombinování zdrojů po celém světě. EFDS+, doplněný o úsilí o zlepšení investičního klimatu partnerů, by se měl stát součástí plánu vnějších investic a spojovat operace kombinování zdrojů a rozpočtových záruk kryté zárukou pro vnější činnost, včetně těch, které kryjí rizika vlády spojená s úvěrovými operacemi dříve prováděnými podle vnějšího úvěrového mandátu Evropské investiční banky (EIB). Přidělování finančních prostředků, které mají být použity na operace EFSD+, by mělo vycházet z příslušných programových dokumentů, zejména z priorit v nich stanovených, a mělo by zohledňovat mimo jiné konkrétní situaci a potřeby každé partnerské země nebo regionu a relativní váhu přidělování finančních prostředků podle zeměpisné oblasti stanovenou v tomto nařízení. Programování by mělo vést ke vhodné rovnováze mezi operacemi kombinování zdrojů a operacemi rozpočtových záruk v rámci EFSD+, jakož i jiné formy financování z prostředků Unie stanovené v tomto nařízení. EFSD+ by měl být využíván prostřednictvím otevřené struktury pro investice založené na spolupráci, aby se zajistilo optimální využití odvětvových a zeměpisných odborných znalostí způsobilých protistran a maximalizoval se jeho dopad na rozvoj. EFSD+ by měl sestávat z regionálních investičních platforem v regionálních oblastech, na něž se vztahuje toto nařízení, a tam, kde je to vhodné, i nařízení o NPP III.

S cílem zajistit, aby řízení rizik EFSD+ bylo nezávislé, nestranné, inkluzivní a transparentní, by měla být zřízena technická skupina pro posuzování rizik, otevřená odborníkům z EIB, dalších způsobilých protistran a zainteresovaných členských států, organizovaná a vedená Komisí. Komise by měla zajistit včasné, transparentní a inkluzivní sdílení informací a analýz se všemi členskými státy náležitě zohledňující otázky důvěrnosti. Komise by měla po konzultaci se skupinou pro posuzování technických rizik a s přihlédnutím k jejímu poradenství uzavřít dohody o záruce pro vnější činnost se všemi vybranými způsobilými protistranami, včetně EIB, a měla by dotčeným strategickým radám předložit klíčové prvky těchto dohod.
(9)

Vzhledem k významu globalizace a důležitosti boje proti daňovým podvodům, daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování by měl program i nadále umožňovat zapojení externích odborníků ve smyslu článku 238 finančního nařízení. Těmito externími odborníky by měli být hlavně zástupci orgánů státní správy, a to i orgánů státní správy nepřidružených třetích zemí včetně nejméně rozvinutých zemí, jakož i zástupci mezinárodních organizací, hospodářských subjektů, daňových poplatníků a občanské společnosti. Za nejméně rozvinutou zemi by v této souvislosti měla být považována třetí země nebo území mimo EU, které jsou způsobilé pro získání oficiální rozvojové pomoci v souladu s příslušným seznamem zveřejněným Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, a na základě toho, jak nejméně rozvinuté země vymezuje Organizace spojených národů. Výběr odborníků do odborných skupin by měl vycházet z rozhodnutí Komise ze dne 30. května 2016, kterým se zavádí horizontální pravidla pro ustavování a činnost odborných skupin Komise. Pokud jde o jmenování odborníků jednajících za svou osobu v rámci nezávislé činnosti ve veřejném zájmu, měla by Komise zajistit, aby byli nestranní, nebyli v žádném střetu zájmů s jejich profesními povinnostmi a aby informace o jejich výběru a účasti byly veřejně dostupné.
14.

V tomto návrhu se stanoví vytvoření Kompetenčního centra, které by bylo hlavním nástrojem EU pro soustředění investic do výzkumu, technologií a průmyslového rozvoje v oblasti kybernetické bezpečnosti. Poskytovalo by rovněž finanční podporu související s kybernetickou bezpečností z programů Horizont Evropa a Digitální Evropa. Jak je uvedeno výše, v návrhu se rovněž stanoví zřízení sítě národních koordinačních center a komunity kompetencí pro kybernetickou bezpečnost.
(51)

Kompetenční centrum by mělo mít jako poradní orgán strategickou poradní skupinu. Strategická poradní skupina by měla poskytovat poradenství na základě pravidelného dialogu mezi Kompetenčním centrem a Komunitou, která by měla být tvořena zástupci soukromého sektoru, sdružení spotřebitelů, akademické obce a dalších příslušných zúčastněných stran. Strategická poradní skupina by se měla zaměřovat na záležitosti významné pro zúčastněné strany a upozorňovat na ně správní radu a výkonného ředitele. Úkoly strategické poradní skupiny by měly zahrnovat poskytování poradenství ohledně agendy, ročního pracovního programu a víceletého pracovního programu.. Zastoupení různých zúčastněných stran ve strategické poradní skupině by mělo být vyvážené, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována zastoupení malých a středních podniků s cílem zajistit odpovídající zastoupení zúčastněných stran v činnostech Kompetenčního centra.
(54)

Aby se zajistilo, že podpůrný rámec bude i nadále co nejúčinnější a nákladově co nejefektivnější, měla by Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení nejpozději do tří let od data použitelnosti. Zpráva by se měla zaměřit na přezkum přidané hodnoty společné práce pro členské státy. Ve zprávě by mělo být především posouzeno, zda je potřeba zavést mechanismus hrazení poplatků, který by zajistil nezávislost koordinační skupiny a jehož prostřednictvím by subjekty zabývající se vývojem zdravotnických technologií rovněž přispívaly k financování společných vědeckých konzultací. Kromě toho by ve zprávě měl být přezkoumán účinek nezdvojování žádostí o informace, údaje, analýzy a jiné důkazy pro společné klinické hodnocení, pokud jde o snížení administrativní zátěže pro členské státy a subjekty zabývající se vývojem zdravotnických technologií, o usnadnění přístupu nových a inovativních výrobků na trh a o snížení nákladů. Zpráva by mohla posloužit jako podnět k posouzení pokroku dosaženého v oblasti přístupu pacientů k inovativním zdravotnickým technologiím, udržitelnosti systémů zdravotní péče a kapacity pro hodnocení zdravotnických technologií na úrovni členských států.
—

předpokládá se, že rozsah a intenzita pomoci by mohly být upraveny v případě výrazné regrese nebo trvajícího nedostatečného pokroku určitého příjemce v základních oblastech (právní stát a základní práva, demokratické instituce a reforma veřejné správy, jakož i hospodářský rozvoj a konkurenceschopnost), a to i poměrným snížením a přesměrováním prostředků způsobem, který by měl zabránit narušení podpory určené ke zlepšení základních práv, demokracie a právního státu, včetně podpory občanské společnosti, a ve vhodných případech spolupráce s místními orgány. Dojde-li k obnovení pokroku, pomoc se rovněž odpovídajícím způsobem upraví za účelem další podpory tohoto úsilí;
(52)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, zejména pokud jde o specifické podmínky a struktury pro nepřímé řízení s příjemci uvedenými v příloze I a o provedení pomoci v oblasti rozvoje venkova, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (22). Při stanovování jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být zohledněny poznatky získané při řízení a provádění předchozí předvstupní pomoci. Bude-li to vyžadovat vývoj situace, měly by být tyto jednotné podmínky změněny.
(21)

Na podporu dokončení dopravních projektů v méně rozvinutých částech sítě by se měla část prostředků z Fondu soudržnosti, upraveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/… (11) (+), přesunout do CEF na financování dopravních projektů v členských státech způsobilých k čerpání z Fondu soudržnosti. Výše prostředků přidělených na projekty způsobilé pro financování by měla v počáteční fázi, která se týká 70 % převáděného finančního krytí, respektovat výši prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti. Zbývajících 30 % převáděného finančního krytí by mělo být přiděleno formou soutěže projektům, které se nacházejí v členských státech způsobilých k čerpání z Fondu soudržnosti, přičemž by přednost měla být dána podpoře co největšího počtu přeshraničních a chybějících spojení. S členskými státy by se mělo zacházet rovnocenným způsobem a měla by být řádně zohledněna znevýhodnění vyplývající ze stálých nepříznivých zeměpisných faktorů. Komise by měla podpořit členské státy způsobilé k čerpání z Fondu soudržnosti v jejich úsilí o vytvoření vhodného souboru způsobilých projektů, zejména posílením institucionální kapacity dotčených orgánů veřejné správy.
(8)

Projektům, na něž se vztahuje oblast působnosti této směrnice, by se mělo dostat v případě potřeby přednostního zacházení. Toto zacházení může zahrnovat kratší lhůty, současné postupy nebo omezení lhůt pro opravné prostředky a zároveň zajistit, aby bylo v souladu s unijním a vnitrostátním právem rovněž dosaženo cílů jiných horizontálních politik, jako jsou politiky v oblasti životního prostředí, jejichž cílem je zabránit nepříznivým dopadům na životní prostředí, předcházet jim, omezovat je nebo vyrovnávat. V právních rámcích řady členských států je stanovena možnost přednostního zacházení u určitých kategorií projektů, jež se odvíjí od jejich strategického významu pro hospodářství. Pokud toto přednostní zacházení existuje v rámci vnitrostátního právního rámce, mělo by se automaticky vztahovat na projekty spadající do oblasti působnosti této směrnice. Členské státy by však měly mít možnost vyzkoušet zvláštní postupy pro udělování povolení na omezeném počtu projektů s cílem posoudit jejich případné rozšíření na další projekty. Během tohoto zkušebního období by dotčený členský stát neměl mít povinnost uplatňovat tyto zkušební postupy na jiné projekty spadající do oblasti působnosti této směrnice.
(23)

Mělo by být možné z prostředků ENRAF podporovat inovace a investice do rybářských plavidel Unie. Tato podpora by měla zahrnovat opatření zaměřená na zlepšení zdraví, bezpečnosti a pracovních podmínek, energetické účinnosti a kvality úlovků. Neměla by zahrnovat vybavení rybářského plavidla zařízením, které zvyšuje jeho schopnost nalézt ryby. Tato podpora by rovněž neměla vést ke zvýšení rybolovné kapacity žádného jednotlivého plavidla, s výjimkou případů, kdy přímo vyplývá ze zvýšení hrubé prostornosti rybářského plavidla, které je nezbytné pro zlepšení bezpečnosti, pracovních podmínek nebo energetické účinnosti. V těchto případech by zvýšení rybolovné kapacity jednotlivých plavidel mělo být kompenzováno předchozím stažením alespoň stejného objemu rybolovné kapacity bez veřejné podpory ze stejné skupiny loďstva nebo ze skupiny loďstva, kde rybolovná kapacita není v rovnováze s dostupnými rybolovnými právy, aby na úrovni loďstva nedošlo ke zvýšení rybolovné kapacity. Mimoto by podpora neměla být poskytována pouze ke splnění požadavků, které jsou podle práva Unie povinné, s výjimkou požadavků uložených členským státem za účelem provedení nepovinných ustanovení podle směrnice Rady (EU) 2017/159 (11) a v souvislosti s nákupem, instalací a správou určitého vybavení pro kontrolní účely. V rámci architektury bez preskriptivních opatření by mělo být na členských státech, aby stanovily přesná pravidla způsobilosti pro tyto investice. S ohledem na zdraví, bezpečnost a pracovní podmínky na rybářských plavidlech by měla být povolena vyšší míra podpory než je míra povolená u jiných operací.
(60)

Prostřednictvím ukazatelů a finančních zpráv by měla Komise a členské státy monitorovat provádění fondu v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/… (6) a tohoto nařízení. Počínaje rokem 2023 by členské státy měly Komisi předkládat výroční zprávy o výkonnosti za poslední účetní období. Zprávy by měly obsahovat informace o pokroku dosaženém při provádění programů členských států. Členské státy by měly Komisi rovněž předložit shrnutí těchto zpráv. Komise by měla tato shrnutí přeložit do všech úředních jazyků Unie a zveřejnit je na svých internetových stránkách spolu s odkazy na internetové stránky členských států podle nařízení (EU) 2021/… (6).