P6_TA(2005)0208
Podpora a ochrana základních práv
Usnesení Evropského parlamentu o podpo ře a ochran ězákladních práv: úloha vnitrostátních
a evropských institucí, v četněAgentury pro základní práva (2005/2007(INI))
Evropský parlament ,
— s ohledem na Ústavní smlouvu podepsanou hlavami stát ůapředsedy vlád dne 29. října 2004, která
obsahuje jako svou druhou část Listinu základních práv Evropské unie,
— s ohledem na články 6 a 7 Smlouvy o Evropské unii a články I-2 a I-9 Ústavní smlouvy,
— s ohledem na článek 13 a čl. 192 odst. 2 Smlouvy o zalo žení Evropského spole čenství,
— s ohledem na rozhodnutí Soudního dvora Evropských spole čenství a Evropského soudu pro lidská
práva,
— s ohledem na sd ělení Komise „Agentura pro základní práva –dokument k ve řejné konzultaci “
(KOM(2004)0693),
— s ohledem na rozhodnutí zástupc ůčlenských zemí, kte řís es e šli na Evropské rad ěve dnech
12.–13. prosince 2003 v Bruselu, vzhledem k významu sb ěru a analýzy údaj ůo lidských právech
s cílem vymezit politiku Unie v této oblasti vzít jako základ ji žexistující Evropské st ředisko pro
sledování rasismu a xenofobie a roz šířit jeho mandát tak, aby se stalo Agenturou pro lidská práva,
— s ohledem na výsledek ve řejného seminá ře„Prosazování politiky EU v oblasti základních práv: od slov
kčinům aneb jak uvést práva do praxe? “pořádaného ve dnech 25. –26. dubna 2005 z podn ětu Výboru
pro ob čanské svobody, spravedlnost a vnit řní věci,
— s ohledem na své usnesení ze dne 20. dubna 2004 ke sd ělení Komise k článku 7 Smlouvy o Evropské
unii: respektování a prosazování hodnot, na nich žje Unie zalo žena (1),
— s ohledem na své usnesení ze dne 28. dubna 2005 o výro ční zpráv ěo stavu lidských práv ve sv ětě
v roce 2004 a o politice EU v této oblasti (2),
— s ohledem na články 39 a 45 jednacího řádu,
— s ohledem na zprávu Výboru pro ob čanské svobody, spravedlnost a vnit řní věci a stanoviska Výboru
pro zahrani ční věci, Výboru pro rozvoj a Výboru pro ústavní zále žitosti (A6-0144/2005),
Ústavní rámec EU jako nový podn ět pro základní práva
1. domnívá se, žeúčinná ochrana a prosazování základních práv je základem demokracie v Evrop ě
a nezbytnou podmínkou pro upevn ění prostoru svobody, bezpe čnosti a práva Evropskou unií;
2. poukazuje na skute čnost, žez ačlenění Listiny základních práv do Ústavní smlouvy a budoucí p řistou-
pení EU k Evropské úmluv ěo ochran ělidských práv a základních svobod s sebou p řinesou základní zm ěny,
které zna čněposílí závazky Unie zajistit aktivní prosazování základních práv nap říčvšemi oblastmi politiky;
(1)Ú ř.věst. C 104 E, 30.4.2004, s. 408.
(2)Přijaté texty, P6_TA(2005)0150.C 117 E/242 CS 18.5.2006 Úřední v ěstník Evropské unie
Čtvrtek 26. kv ětna 2005
3. soudí, že Evropská unie se čím dál více stává politickým spole čenstvím sdílených hodnot a pokra čuje
v prohlubování svého prvotního cíle, jednozna čnězaměřeného na trh;
4. soudí, ženěkteré cíle Unie, jako je vytvo ření prostoru svobody, bezpe čnosti a práva, boj proti
diskriminaci, prosazování pr ůhlednosti a ochrana údaj ůjsou ji žneodd ělitelné od prosazování základních
práv;
5. poznamenává, žej et řeba pln ěuplat ňovat a sledovat základní práva a osobní svobody po roz šíření
pravomocí Unie a že nová forma terorismu je štězvýšila pot řebu zajistit kolektivní bezpe čnost; je proto toho
názoru, že rovnováha mezi osobními svobodami a kolektivní bezpe čností musí být dosahována vhodnými
politikami, je žby tyto dva cíle u činily slu čitelnými;
6. pova žuje za zásadní zajistit plné uplat ňování hodnot deklarovaných v zakládajících smlouvách
a v nové Ústav ě;
7. poznamenává, že základní zásadou demokracie pro vztah mezi Unií a jejími ob čany, mezi soudní mocí
Spole čenství a jeho zákonodárnými orgány, mezi EU a jejími členskými státy, stejn ějako mezi EU a Radou
Evropy, je pr ůhlednost;
8. poznamenává, žev ev ěci lidských práv mají Unie a členské státy sdílenou pravomoc, a jsou proto
povinny dodr žovat lidská práva a základní svobody ka ždý ve své oblasti pravomoci v souladu se zásadou
subsidiarity a p řihlížet přitom k vý še uvedenému usnesení ze dne 20. dubna 2004; naléhá na Komisi, aby
členským stát ům umo žňovala p řekonat problémy, kterým p ři provád ění práva Spole čenství a opat ření Unie
čelí, kroky k zaji štění ve škeré nezbytné spolupráce a pomoci i p řed zapo četím p řípadných soudních řízení;
pova žuje za nezbytné dosáhnout zvlá štního stupn ěprůhlednosti p ři provád ění opat ření Unie se vztahem
k základním práv ům ve vnitrostátních p ředpisech;
Směrem k politice základních práv EU
9. vítá podpis Ústavní smlouvy v tom, že stanoví, že Soudní dv ůr bude mít plnou pravomoc v prostoru
svobody, bezpe čnosti a práva, p řistoupení k Evropské úmluv ěo ochran ělidských práv a základních svobod,
začlenění Listiny základních práv do Smlouvy a širší vyu žívání postupu spolurozhodování, čímžse zvy šuje
úloha Evropského parlamentu;
10. domnívá se, že uplat ňování základních práv je cílem v šech evropských politik; za tím ú čelem by
instituce EU m ěly základní práva aktivn ěprosazovat, a tím je i chránit a brát je a jejich nadnárodní význam
plněv potaz p ři navrhování a p řijímání právních p ředpis ů;
11. pova žuje z politického hlediska za nezbytné, aby byl mezi cíle, které mají být sledovány v souvislosti
se zjednodu šováním a reorganizací acquis Spole čenství a Unie, za řazen pojem podpory základních práv;
požaduje, aby ka ždou novou politiku, legislativní návrh a program doprovázelo hodnocení jejich
dopad ůz hlediska dodr žování základních práv; toto hodnocení by m ělo být sou částí od ůvodn ění jejich
návrhu;
12. vítá vytvo ření Skupiny komisa řůpro„základní práva, boj proti diskriminaci a rovné zacházení “;
vyzývá Komisi a zejména komisa ře odpov ědné za základní práva, aby vypracovali celkovou a slu čitelnou
strategii, která by zajistila dodr žování základních práv ve v šech oblastech politiky Unie;
13. je toho názoru, že Soudní dv ůr sehrál rozhodující úlohu p ři utvá ření Spole čenství a Unie jako
„Spole čenství “a Unie práva, zejména díky plodnému dialogu mezi vnitrostátními a evropskými soudci p ři
plnění jeho Smlouvami stanoveného úkolu poskytovat p ředběžné právní výklady; podporuje návrh p řed-
ložený Evropskou radou v jejím programu z Haagu, aby byl posílen dialog mezi nejvy ššími soudy členských
států, a je toho názoru, že takovéto kroky by nejen prokázaly snahu nejvy šších soud ůo sdílení zku šeností,
ale zárove ňtaké polo žily základy evropské ve řejné politiky zalo žené na sdíleném cíli ochrany základních
práv;18.5.2006 CS C 117 E/243 Úřední v ěstník Evropské unie
Čtvrtek 26. kv ětna 2005
14. zd ůrazňuje,žečlenské státy a Unie mají zvlá štní pravomoc zahájit řízení p řed soudem v zájmu práva,
a soudí, že Parlament,pomocí tohoto nástroje m ůže bránit práva ob čanůvpřípadech, kdy na jejich základní
práva bude mít dopad n ějaký akt Unie;
15. lituje, že v souvislosti s provád ěním práva Spole čenství a Unie členské státy stále více odmítají
uznávat zásadu vzájemného uznávání a tvrdí, že úrove ňochrany základních práv je v daném členském
státěnedostate čná; v této souvislosti upozor ňuje na judikaturu Soudního dvora (1) a vyzývá jak orgány
veřejné moci stát ů, které mají poskytnout podrobné informace jako od ůvodn ění rozhodnutí odmítnout
uznání, tak i orgány stát ůpožadujících tyto informace, aby poskytly ve škerá nezbytná vysv ětlení;
Spolupráce s vnitrostátními institucemi pro lidská práva a národními parlamenty
16. poznamenává, ženěkolik členských stát ůzaložilo vnitrostátní instituce na ochranu a prosazování
lidských práv, zejména s odvoláním na „Pařížské zásady “Organizace spojených národ ů; vyzývá ostatní
členské státy, aby p řijaly kroky tímto sm ěrem a zajistily svým vnitrostátním komisím a ústav ůmpřiměřené
finan ční prost ředky, mimo jiné s ohledem na to, že jednou z funkcí t ěchto institucí je zkoumat vládní
politiku lidských práv, a p ředcházet tak nedostatk ům a navrhovat zlep šení, nebo ťúčinnost činnosti spo čívá
v prevenci, a ne pouze v řešení problém ů;
17. podporuje navázání pr ůběžného dialogu o základních právech s národními parlamenty členských
států;
18. zastává stanovisko, že prioritou je shroma žďování údaj ůspolu s metodickou prací umo žňující údaje
srovnávat a analyzovat; domnívá se, že v tomto ohledu hrají klí čovou úlohu vnitrostátní instituce;
19. je i nadále p řesvědčen,že základní práva mohou být chrán ěna mnohem ú činněji, je-li šířena
osvěta o nich p římo mezi ob čany a mohou-li ob čané po žadovat ochranu svých základních práv mnohem
dříve, ne žnastane pot řeba právních krok ů, a to podporou ú časti ob čanůpři tvorb ěa provád ění rozhodnutí;
zastává názor, že zakládání vnitrostátních komisí a ústav ůpro základní práva s tímto cílem m ůže umo žnit
nevládním organizacím, aby jednak zastávaly jasn ější stanoviska a jednak ú činněji zacílily své výzvy k akcím
a snahy o odkrytí zp ůsobůzacházení pova žovaných za protiprávní; opakuje sv ůj názor, že v oblasti lidských
práv by m ělo docházet k vým ěněosvědčených metod mezi vnitrostátními vládními a nevládními
organizacemi;
20. zastává názor, že Komise by m ěla věnovat pozornost opakovanému a trvalému poru šování lidských
práv–zejména ob čanských práv, jako je aktivní a pasivní volební právo –, ke kterému dochází v n ěkterých
zemích Unie a kterým se zabývaly zprávy komisa ře pro lidská práva Rady Evropy pana Alvara Gil-Roblese;
Šíření zásad ochrany základních práv za hranicemi Unie
21. je toho názoru, že skute čnost, že základní práva jsou univerzální a ned ělitelná, musí Evropskou unii
a její členské státy podnítit k podpo řešíření t ěchto práv v jejich vztazích se t řetími zem ěmi, v neposlední
řaděs ohledem na uzavírání smluv o p řidružení s t řetími zem ěmi, a mezinárodními organizacemi, nap říklad
Organizací spojených národ ů, která odstartovala reformu kladoucí obzvlá štní d ůraz na ochranu základních
práv; zd ůrazňuje,že Evropská unie jako celek by m ěla sehrát aktivní úlohu p ři provád ění takovéto reformy
tím, že dále posílí své vn ější aktivity v této oblasti a bude se podílet na tvorb ězprávy OSN na toto téma;
22. navrhuje vypracování interinstitucionálního kodexu chování, který by m ěl zajistit v ětší provázanost
a spravedlivost ve vn ější politice Unie v oblasti demokratizace a lidských práv –tento krok ji žParlament
schválil ve svém usnesení ze dne 25. dubna 2002 o sd ělení Komise Rad ěa Evropskému parlamentu o roli
Evropské unie p ři prosazování lidských práv a demokratizace ve t řetích zemích (2); je p ředsvědčen,že tento
kodex by m ěl upravovat vztahy mezi Unií a více ne ž120 státy, pro které nyní platí dolo žka o demokracii
jako nezbytný prvek v šech typ ůdohod, kterými jsou vázány;
(1) Spojené v ěci C-187/01 a C-385/01 Gözütok a Brügge [2003] ECR I-1345.
(2)Ú ř.věst. C 131 E, 5.6.2003, s. 147.C 117 E/244 CS 18.5.2006 Úřední v ěstník Evropské unie
Čtvrtek 26. kv ětna 2005
23. vyzývá Komisi, aby vypracovala a p ředložila Parlamentu –spole čněse svým postojem k této agentu ře
–podrobnou studii o pot řebnosti podobné struktury (v rámci Komise nebo jako samostatného subjektu),
která bude poskytovat pot řebné informace o situaci v oblasti lidských práv a demokracie v zemích, které
nejsou v p ůsobnosti této agentury;
Spolupráce s mezinárodními organizacemi pro lidská práva
24. p řipomíná významnou úlohu r ůzných monitorovacích mechanism ůRady Evropy a institucí
působících v oblasti lidských práv; naléhá na orgány EU a na Agenturu, aby vycházely z t ěchto zku šeností,
aby p řitom braly tyto mechanismy v úvahu a za členily je do postupu práce v síti, a aby vyu žívaly standard ů
vyvinutých Radou Evropy a dal ších podstatných výsledk ůjejí práce; pevn ětrvá na tom, že taková spolupráce
by nem ěla vést k žádnému poklesu standard ůEU;
25. je p řesvědčen,žeb ym ěl být vytvo řen fungující model spolupráce a ževp ředkládaném legislativním
návrhu Komise týkajícím se Agentury by m ěly být konkrétní návrhy v četnějasného vymezení pravomocí
Agentury a r ůzných dal ších agentur a institucionalizovaného spojení mezi Radou Evropy a budoucí
Agenturou pro základní práva, aby se zamezilo zdvojení činností, aby se Agentu ře dostalo ve škerých
nezbytných vstupních údaj ůa aby byla zaji štěna ú činnost její činnosti;
Agentura jako operativní nástroj pro celkovou politiku EU v oblasti lidských práv
26. poukazuje na to, žezřízení Agentury by m ělo přispět k dal šímu prohlubování vzájemné d ůvěry mezi
členskými státy a vytvo řit záruku trvalého dodr žování zásad stanovených v článcích 6 a 7
Smlouvy o Evropské unii, a domnívá se, že by Agentura m ěla poskytovat ve škeré informace pot řebné
k rozvoji legislativní činnosti, monitorovací úlohy a osv ěty Unie ve prosp ěch základních práv;
27. zastává názor, že Agentura musí mít silný mandát a pravomoc ke sledování vývoje uplat ňování
Listiny základních práv v Evropské unii a v kandidátských zemích; zd ůrazňuje, že Agentura by m ěla být
schopna se zabývat rovn ěžtřetími zem ěmi, ve kterých existují otázky lidských práv, které mají d ůsledky pro
Unii, nap říklad v p řípadech podez ření z poru šování ustanovení o demokracii;
28. je p řesvědčen,že Agentura pro základní práva by m ěla mít mezi agenturami EU zvlá štní postavení; je
přesvědčen,že Agentura bude mít v ětší legitimitu, budou-li její řídící orgány jmenovány Evropským
parlamentem, budou-li se zodpovídat Evropskému parlamentu a budou-li p ředkládat zprávy p říslušným
parlamentním výbor ům; je p řesvědčen,že nezávislost a d ůvěryhodnost Agentury je nutným p ředpokladem
řádné interakce mezi ní a evropskými orgány;
29. pova žuje za zásadní, aby byla Agentura pova žována za zcela a ve v šech ohledech nezávislou; proto
zdůrazňuje, žeb ym ěla mít dostatek personálu a rozpo čtových zdroj ůk tomu, aby mohla plnit sv ůj
ambiciózní mandát, a její personál by m ěl být slo žen z vysoce kvalitních pracovník ůsvědeckou odborností
a nezpochybnitelným stupn ěm bezúhonnosti a osobní spolehlivosti;
30. zastává názor, že klíčové orgány Agentury by m ěly být slo ženy z nezávislých odborník ůzčlenských
států(pokud mo žno v četněčlenůústavních soud ů)těšících se nejvy ššív ážnosti v oboru, vysokých
představitel ůinstitucí EU, Rady Evropy a mezinárodních nevládních organizací; zd ůrazňuje, že za jejím
čelným p ředstavitelem by m ěla být vynikající práce v oblasti lidských práv a m ěl by být jmenován
Evropským parlamentem;
31. zastává názor, ževětšina doporu čení v tomto usnesení, jako t řeba doporu čení obsa žená v t ěchto
bodech:
— 11: hodnocení dopadu ka ždé legislativní a strategické iniciativy EU po vzoru p řístupu k hodnocení
dopadu, který p řijala Komise dne 27. dubna 2005;
— 13: prosazování dialogu a spolupráce mezi nejvy ššími soudy;
— 16, 18 a 19: podpora institut ůčlenských stát ůpro základní práva a komisí pro „rovnost “zřízených
podle sm ěrnice 2000/43/ES, pokud jde o sb ěr údaj ů;18.5.2006 CS C 117 E/245 Úřední v ěstník Evropské unie
Čtvrtek 26. kv ětna 2005
— 17: vytvo ření stálého fóra s národními parlamenty pro otázky základních práv a vytvá ření EU jako žto
prostoru svobody, bezpe čnosti a spravedlnosti;
— 23: financování studie o vn ějších faktorech, které mohou mít vliv na politiky EU, pokud jde o lidská
práva, a mo žná konzulta ční role, kterou by m ěla Evropská agentura pro základní práva;
— 24 a 25: strukturovaná operativní spolupráce a sou činnost s Radu Evropy;
— 49: informa ční a komunika ční strategie institucí EU, pokud politiky EU ovliv ňují základní práva;
— 26, 27, 28, 32, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 50: jako mo žný základ pro budoucí úkoly
a mandát Agentury;
— 29, 30, 34, 35, 36, 38: pro řídící orgány a organiza ční strukturu budoucí Agentury;
má zajistit sb ěr, analýzu a zpracování informací s cílem posoudit dopad opat ření na ochranu lidských práv
při výkonu pravomocí Spole čenství a Unie; krom ětoho také mají zlep šit organizaci administrativních
a legislativních postup ůa nalézt jejich právní od ůvodn ění, p ředevším v politikách, které se týkají opat ření
pro boj proti diskriminaci ( článek 13 Smlouvy o ES), volného pohybu ( článek 18 Smlouvy o ES), azylu
(článek 63 Smlouvy o ES), soudní spolupráce v ob čanských v ěcech ( článek 65 Smlouvy o ES), ochrany
údajů(článek 286 Smlouvy o ES) a pr ůhlednosti ( článek 255 Smlouvy o ES);
32. zastává v této souvislosti názor, že samotný akt, který definuje úkol sbírat informace, m ůže
představovat právní základ pro z řízení Agentury pro základní práva, její žúloha dopl ňuje úkoly institucí
v oblastech jmenovaných v tomto usnesení; rovn ěžby se m ěl uplat ňovat postup spolurozhodování s ú častí
Parlamentu a Rady, která rozhoduje kvalifikovanou v ětšinou;
33. vyzývá Komisi, aby podle čl. 192 Smlouvy o ES p ředložila na základ ěvýše uvedených vodítek
legislativní návrh, návrh se má týkat politik, u nich žje Parlament spolutv ůrcem právních p ředpis ů; vzhledem
k judikatu ře Soudního dvora v p řípadech, kdy je více právních základ ů, by hlavním (ne v šak výhradním)
právním základem m ěl být článek 13 Smlouvy o ES, který p ředcházením diskriminaci slou ží k ochran ě
lidské d ůstojnosti, která je klí čovým prvkem jakékoli politiky zabývající se základními právy; nechává na
Komisi, aby posoudila, zda bude nezbytné opat ření v rámci t řetího pilí ře odvolávající se na opat ření
Spole čenství v souladu s iniciativami v souvislosti se soudní a policejní spoluprací v trestních v ěcech;
34. domnívá se, že Agentura by m ěla fungovat jako zast řešující organizace v ěnující se v šem otázkám
lidských práv, aby r ůzné struktury ned ělaly tu samou činnost;
35. domnívá se, že by Agentura m ěla být projektována jako mnohovrstevná struktura ( „síťsítí“), jako
specializovaný subjekt s horizontálními pravomocemi, ve kterém musí ka ždá vrstva hrát svou roli
apřispívat k rozvoji kultury základních práv v Unii; je p řesvědčen,že by Agentura m ěla shroma žďovat
všechny relevantní informace, analýzy a zku šenosti dostupné v evropských a vnitrostátních institucích,
národních parlamentech, vládách a institucích pro lidská práva, nejvy šších/ústavních soudech, nevládních
organizacích a stávajících sítích, jako je sí ťnezávislých odborník ův oblasti základních práv, a zejména
odborné znalosti Evropského st řediska pro sledování rasismu a xenofobie a jeho informa ční sít ěRAXEN;
36. zastává názor, že stávající evropské a vnitrostátní instituce pro lidská práva by m ěly být sou částí„sítě
sítí“,přičemžAgentura by m ěla být nástrojem zabezpe čujícím kvalitu a koherenci politiky EU v oblasti
lidských práv: za tímto ú čelem by m ěla být vytvo řena mapa evropských a vnitrostátních institucí a ji ž
působících sítí;
37. pokládá tento rámec za p říležitost k vytvo ření ú činné sít ěpropojující stávající subjekty, nástroje
a postupy z řízením Agentury pro lidská práva;
38. domnívá se, žepřed zakládáním nových organizací na ochranu základních práv je t řeba zkoumat
možnost posílení organizací stávajících a mo žnost jejich slou čení za ú čelem zkvalitn ění jejich činnosti; proto
trvá na tom, aby se budoucí Institut pro rovnost pohlaví stal sou částí Agentury pro základní práva,C 117 E/246 CS 18.5.2006 Úřední v ěstník Evropské unie
Čtvrtek 26. kv ětna 2005
pova žované za „síťsítí“,vn í žby pracoval pod svým vlastním názvem, a mohl by být umíst ěn v sídle
Agentury, aby byl p ři tvorb ěnových orgán ůzabývajících se základními právy zachován racionální,
nákladov ěefektivní a konzistentní p řístup;
39. navrhuje členit Agenturu podle oblastí zájmu Listiny základních práv –doplňkověk poslání Evrop-
ského st řediska pro sledování rasismu a xenofobie, jím žje boj proti rasismu a xenofobii –mimo jiné na
oblasti svobody projevu, shroma žďování a sdru žování a my šlení, právo na ú čast ve volebních procesech za
rovných podmínek, právo na vzd ělání a svoboda, solidarita a sociální práva, práva dít ěte, rovnost mezi mu ži
aženami, násilí na ženách, obchodování s lidmi, práva ob čanůa spravedlnost, právo na azyl, romská otázka
a práva men šin a respektování kulturní, nábo ženské a jazykové rozmanitosti; u konkrétních oblastí, na n ěž
se jižvztahuje p ůsobnost n ěkterého orgánu na úrovni Unie, by úkoly Agentury m ěly být vykonávány tímto
specializovaným orgánem, který by se stal nedílnou sou částí Agentury;
40. poznamenává, žez á v a žným tématem v roz šířené EU je ochrana národnostních men šin a že toto
téma nebude vy řešeno jen bojem proti xenofobii a diskriminaci; zd ůrazňuje,že tento slo žitý problém musí
být řešen i z jiných hledisek a že otázka ochrany etnických a národnostních men šin by m ěla být
jedním z konkrétních úkol ůAgentury;
41. tvrdí, žepři navrhování tohoto nového nástroje musí být v ěnována zvlá štní pozornost t řem hlavním
funkcím, je žtaková instituce musí plnit (prosazování základních práv, monitorování dodr žování základních
práv a zvy šování informovanosti klí čových hrá čů, tj. členských stát ů, institucí EU a ob čanů), aby byly
naplňovány strategické pot řeby spole čného prostoru svobody, bezpe čnosti a práva;
42. je toho názoru, že v zájmu pln ění svých t ří hlavních funkcí by m ěla Agentura prost řednictvím svých
sítí shroma žďovat údaje a provád ět jejich analýzu a m ěla by být zmocn ěna k p ředkládání stanovisek
a doporu čení Parlamentu, Rad ěa Komisi;
43. domnívá se, že budoucí Agentura by jako sou část svého úkolu prosazovat základní práva m ěla
proaktivn ěpodporovat tvorbu politiky lidských práv dv ěma zp ůsoby: identifikací oblastí, ve kterých je zdo-
konalení právních p ředpis ůnejvíce zapot řebí, a monitorováním provád ění a prosazování stávajících právních
předpis ů;
44. domnívá se, že Agentura by v rámci své práce p ři ochran ězákladních práv m ěla vypracovávat
výroční zprávu o stavu t ěchto práv spadajících do její oblasti činnosti, která by byla p ředkládána Evrop-
skému parlamentu, Rad ěa Komisi; dále je p řesvědčen,že Agentura, která nemá žádnou soudní pravomoc,
by se m ěla zodpovídat p římo a prvotn ěEvropskému parlamentu, aby Parlament mohl na tomto základ ě
přijímat záv ěry a doporu čení, a Rad ě;
45. domnívá se, že monitorování provád ěné Agenturou bude velkým p řínosem, nebo ťbude poskytovat
horizontální pohled na ochranu a prosazování základních práv, co žbylo d ůvodem pro to, aby se Agentura
zabývala v šemi právy obsa ženými v Listin ězákladních práv a p říslušných ustanoveních první části Ústavní
smlouvy; tvrdí, žer oční pracovní program Agentury by mohl mít v ždy ur čité tematické zam ěření;
46. zd ůrazňuje,že nelze v žádném p řípaděhovo řit o p říprav ěsubjektu, který by byl jakýmsi soudem EU
pro lidská práva; je si v ědom toho, že zkoumání jednotlivých p řípadůporu šování lidských práv je zcela
jinou činností ne žmonitorování politického systému nebo jeho právních nástroj ů, které nemusí odpovídat
všeobecn ěuznávaným standard ům dodr žování lidských práv;
47. tvrdí, že pokud jde o ustanovení článku 6 a článku 7 Smlouvy o EU, m ěla by mít Agentura poradní
a konzulta ční úlohu a m ěla by podporovat činnost Parlamentu a Rady a vyu žívat informace, poznatky
a odborné znalosti získané ze svých sítí;
48. tvrdí, že Agentura by m ělačinit konkrétní kroky k nalezení nejlep šího zp ůsobu dosa žení toho, aby si
občané Evropské unie byli v ědomi svých základních práv, a k vytvá ření kultury základních práv uvnit řEU,
která by pak jako jedna z jejích zásadních hodnot mohla být úsp ěšněprosazována i za hranicemi Unie;18.5.2006 CS C 117 E/247 Úřední v ěstník Evropské unie
Čtvrtek 26. kv ětna 2005
49. je p řesvědčen,že je nutná propracovan ější informa ční a komunika ční strategie, má-li být dosa ženo
cílůprosazování základních práv a zvy šování informovanosti o otázkách základních práv (vytvo ření kultury
dodr žování základních práv); je p řesvědčen,že by k dosa žení t ěchto cíl ůpřispělo za řazení p ředmětu věnu-
jícího se základním práv ům a lidským práv ům uznávaným mezinárodním spole čenstvím do školních osnov
večlenských státech;
50. zastává názor, žev ýše uvedené konkrétní kroky by m ěly zahrnovat školení po řádaná Agenturou pro
subjekty p ůsobící v oblasti lidských práv v Evrop ě, pro zástupce ob čanské spole čnosti i profesní organizace;
51. pov ěřuje svého p ředsedu, aby p ředal toto usnesení Evropské rad ě,R a d ě, Komisi, vládám
a parlament ůmčlenských stát ů, vnitrostátním institucím pro lidská práva, Rad ěEvropy, OBSE a OSN.
P6_TA(2005)0209
Hlavní sm ěry hospodá řských politik
Usnesení Evropského parlamentu k doporu čení Komise o hlavních sm ěrech hospodá řských politik
členských stát ůa Spole čenství v rámci integrovaných hlavních sm ěrůpro r ůst a zam ěstnanost
(období 2005 –2008) (KOM(2005)0141 —2005/2017(INI))
Evropský parlament ,
— s ohledem na doporu čení Komise (KOM(2005)0141),
— s ohledem na čl. 99 odst. 2 Smlouvy o ES,
— s ohledem na hospodá řské prognózy z jara 2005 vypracované Komisí pro eurozónu a Evropskou unii
(2005 –2006),
— s ohledem na záv ěry zasedání Evropské rady v Lisabonu ve dnech 23. a 24. b řezna 2000, zasedání
Evropské rady v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001 a zasedání Evropské rady
v Barcelon ěve dnech 15. a 16. b řezna 2002,
— s ohledem na záv ěry zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 20. a 21. b řezna 2003, 16. a 17. října
2003, 25.a 26. b řezna 2004, 4. a 5. listopadu 2004 a 22. a 23. b řezna 2005,
— s ohledem na své usnesení ze dne 22. února 2005 o situaci evropského hospodá řství–přípravná
zpráva o hlavních sm ěrech hospodá řských politik (1),
— s ohledem na článek 107 jednacího řádu,
— s ohledem na zprávu Hospodá řského a m ěnového výboru (A6-0150/2005),
A. vzhledem k tomu, že hospodá řský r ůst eurozóny a EU-25 nedosahuje trvale udr žitelného r ůstového
potenciálu a je slabý zejména ve čtyřech hlavních ekonomikách eurozóny; že spot řeba domácností
zůstává utlumená a hospodá řské prognózy na roky 2005 a 2006 jsou neuspokojivé, co žpřispívá
k udr žení vysoké míry nezam ěstnanosti, která bude klesat jen velmi pomalu; žepřes nejni žší úrokové
sazby od druhé sv ětové války je investi ční aktivita slabá;
B. vzhledem k tomu, že strukturální reformy v oblasti výroby, energetiky a trhu práce, da ňových systém ů
a provád ění vnit řního trhu, nebyly uskute čněny ve v šech členských státech s dostate čnou pé číaže
reformy na úrovni Spole čenství nepostupují žádoucím tempem,
(1)Přijaté texty, 22.2.2005, P6_TA(2005)0034.C 117 E/248 CS 18.5.2006 Úřední v ěstník Evropské unie
Čtvrtek 26. kv ětna 2005