Pozměněný návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí akční program pro oblast daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES /* COM/2012/0465 final - 2011/0341/b (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Dne 29. června 2011 Komise přijala návrh příštího víceletého finančního rámce na období 2014–2020[1]: rozpočet pro plnění strategie Evropa 2020, navrhující mj. i nový program Fiscalis 2020. Tento program přispěje k provádění strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění[2], neboť posiluje fungování daňových systémů v členských státech a jednotného trhu Unie. Program usnadňuje rozvoj vnitrostátních daňových správ směřující k vybudování elektronické daňové správy, a přispívá tak rovněž k vytvoření jednotného digitálního trhu („Digitální agenda pro Evropu“). Hladké fungování systémů zdanění na vnitřním trhu závisí na efektivním a účinném zpracovávání přeshraničních transakcí vnitrostátními daňovými správami, na předcházení a boji proti daňovým podvodům a na ochraně daňových příjmů. To obnáší výměnu velkého množství informací mezi daňovými správami, ale také zlepšování účinnosti práce daňových správ a zároveň i snižování administrativní, hospodářské a časové zátěže daňových poplatníků zapojených do přeshraničních činností. Toho lze dosáhnout pouze na základě spolupráce mezi orgány daňové správy členských států a třetích stran. Vzhledem k rostoucí globalizaci by účinný boj proti podvodům měl mít i mezinárodní rozměr. Proto bude program podporovat také výměnu informací s nečlenskými státy v rámci mezinárodních dohod uzavřených s příslušnými nečlenskými státy. Navrhovaný program podpoří spolupráci zejména mezi daňovými orgány a případně dalšími dotčenými stranami. Jedná se o nástupnický program k programu Fiscalis 2013, který skončí 31. prosince 2013. Navrhovaný program Fiscalis 2020 bude podporovat daňovou spolupráci v Unii, která se na jednu stranu soustředí na budování odborné způsobilosti a vytváření sítí v oblasti lidských zdrojů a na druhé straně na budování kapacit v oblasti informačních technologií. První zmíněná oblast umožní výměnu osvědčených postupů a operačních znalostí mezi členskými státy a dalšími zeměmi účastnícími se tohoto programu. Druhá oblast umožní v rámci tohoto programu financovat vhodnou infrastrukturu a systémy informačních technologií, které dají daňovým správám v Unii možnost rozvinout se v plnohodnotné elektronické správy. Hlavní přidanou hodnotu programu tvoří posílení kapacit členských států v boji proti podvodům a případně ve vybírání daní při současném snižování nákladů na vývoj nástrojů k těmto účelům. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ 2.1 Konzultace a odborné posouzení V souvislosti s hodnocením programu Fiscalis 2013[3] v polovině období jeho fungování analyzoval externí dodavatel efektivitu, účinnost, relevanci a přidanou hodnotu programu. Byly využity údaje ze sledování z různých činností. Jiný externí dodavatel provedl studii možného rámce pro budoucí program Fiscalis[4]: včetně komplexní analýzy budoucích úkolů a strukturálních problémů systémů zdanění na vnitřním trhu. Výsledky této studie byly projednány se zástupci zúčastněných zemí na pracovní schůzce, která se konala v červnu 2011. V rámci přípravy této pracovní schůzky byla na jaře 2011 na setkání příslušného výboru[5] zorganizována schůzka u kulatého stolu, na níž byly zúčastněné země vyzvány, aby vymezily hlavní přednosti tohoto programu a způsoby, jakými by mohla být zvýšena jeho účinnost. S ohledem na to, jak důležité jsou činnosti související s výměnou informací, byla provedena samostatná studie budoucí prováděcí strategie výměny informací. Tato studie byla v červnu 2011 představena na pracovním setkání vedoucích pracovníků v oblasti IT z orgánů daňové správy. Bylo vypracováno posouzení dopadů, které analyzuje pokračování programu Fiscalis. Toto posouzení schválil dne 22. září 2011 výbor pro posuzování dopadů. Při sestavování návrhu budoucího programu byla vzata v potaz doporučení směřující ke zlepšení jeho podoby a další doporučení. Cíle programu kladou například větší důraz na snižování administrativní zátěže orgánů daňové správy a daňových poplatníků, na zlepšení spolupráce s třetími zeměmi a třetími stranami a také na posílení boje proti daňovým podvodům. Kromě toho obsahuje návrh nového programu nové nástroje na řešení nových problémů, zejména nové druhy společných akcí, zlepšení dostupnosti výsledků činností realizovaných v rámci programu s využitím on-line metod spolupráce a definováním rámce pro lepší monitorování výsledků programu. 2.2 Posouzení dopadů S ohledem na celkový politický kontext a problémy, jimž bude v příštím desetiletí oblast daní čelit, byla v posouzení dopadů k stávajícímu programu analyzována a porovnána řada možností politiky. 1) Základní úroveň: pokračování programu se stávajícími cíli a v současné podobě. 2) Program nebude pokračovat: program by byl ukončen a financování nástrojů IT, společných akcí i činností odborné přípravy, které podporují spolupráci v oblasti daní, přestane být poskytováno z rozpočtu Evropské unie. 3) Aktualizace základní úrovně: Tato varianta by přinášela možnost přizpůsobit cíle základního scénáře budoucím úkolům. Více se zaměřuje na boj proti daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňové povinnosti, na vytvoření účinnější daňové správy, na řešení vysoké administrativní zátěže pro daňové poplatníky a orgány daňové správy a zohledňuje spolupráci se třetími zeměmi a třetími stranami. 4) Aktualizace a zahrnutí nových politik: Kromě toho, že se zabývá problémy, popsanými v možnosti „aktualizace základního scénáře“, by tato možnost nabídla prostředky pro rozšíření spolupráce do nových oblastí, které mohou z vývoje politiky vyplynout, a zejména umožní programu získat prostředky k usnadnění soudržného uplatňování a provádění těchto nových právních předpisů a provádění související výměny informací a administrativní spolupráce. Posouzení dopadů určilo jako nejvhodnější variantu 3 „Aktualizace základní úrovně“. Je v souladu s návrhem nového rozpočtu pro strategii Evropa 2020 a je pro členské státy nejpřijatelnější. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU 3.1 Právní základ Navrhovaný program Fiscalis 2020 obsahuje mechanismy, prostředky, jakož i nezbytné finanční zdroje ke zlepšení spolupráce mezi orgány daňové správy. Zahrnuje mimo jiné společné akce, jako jsou semináře, workshopy, odbornou přípravu, mnohostranné kontroly, vytvoření skupin odborníků atd., do nichž se členské státy a jejich úředníci mohou zapojit na základě dobrovolnosti. Hlavním cílem těchto společných akcí je posílení správní spolupráce a zlepšení administrativní kapacity členských států v oblasti daní, což odůvodňuje použití článku 197 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). Důležitou součástí programu Fiscalis 2020 je podpora výměny informací mezi členskými státy v rámci správní spolupráce v oblasti daní v Evropské unii. Na základě příslušných právních předpisů Unie o správní spolupráci používají členské státy evropské informační systémy. Nový program stanoví, že Komise společně se zúčastněnými zeměmi zajistí, aby tyto systémy byly vyvíjeny, provozovány a náležitě udržovány. V této souvislosti bude Unie v rámci programu budovat kapacity v oblasti informačních technologií prostřednictvím vývoje, udržování, provozu a kontroly kvality unijních složek uvedených systémů. Místo mnoha různých nástrojů tak budou členské státy využívat tyto jasně stanovené složky. Bude také koordinováno zřizování a fungování unijních i neunijních složek systémů s cílem zajistit jejich operabilitu, vzájemnou propojenost a soustavné zlepšování. Tyto aspekty týkající se budování kapacit v oblasti informačních technologií odůvodňují, proč program vychází také z článku 114 SFEU. Vzhledem k rostoucí globalizaci ekonomiky je k účinnému boji proti daňovým podvodům nezbytná správní spolupráce s vyspělými třetími zeměmi. Za účelem zjednodušení a usnadnění technické spolupráce mezi těmito zeměmi a členskými státy a k posílení bezpečnosti stávající výměny citlivých informací v rámci dvoustranných dohod o daňových otázkách by Unie měla uzavřít dohody s rozvinutými třetími zeměmi, aby tyto země mohly využívat unijní složky evropských informačních systémů. Proto je jako třetí právní základ použit článek 212 SFEU. 3.2 Subsidiarita a proporcionalita Je nezbytné přijímat opatření na úrovni Unie, nikoli na vnitrostátní úrovni, a to z těchto důvodů: · Nestačí pouze přijmout daňové právní předpisy na evropské úrovni a považovat za samozřejmé, že jejich provádění bude probíhat hladce, a pokud ne, že postačí zahájit řízení pro nesplnění povinnosti. Aby bylo možné účinně provádět evropské i vnitrostátní daňové právo, je zapotřebí spolupráce a koordinace na evropské úrovni. · Jen pokud se budou členské státy zajímat i o dění za hranicemi svého správního území a pokud budou intenzivně spolupracovat se svými 26 protějšky, je možné zjištěné problémy vyřešit. Bez intenzivní spolupráce a koordinace mezi členskými státy by se zvýšila nekalá daňová soutěž a přiznávání k dani v zemi s nejnižší sazbou a podvodníci by využívali nedostatku spolupráce mezi vnitrostátními orgány. Program Fiscalis 2020, který bude provádět Komise, nabízí členským států unijní rámec pro rozvoj této spolupráce, což je mnohem hospodárnější, než kdyby si každý členský stát zřídil svůj vlastní rámec pro spolupráci na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni. · Program Fiscalis 2020 také podporuje vysoce zabezpečenou, specializovanou komunikační síť, která umožňuje výměnu informací v rámci administrativní spolupráce jak u přímých, tak nepřímých daní. Program jako takový propojuje vnitrostátní orgány daňové správy prostřednictvím zhruba 5 000[6] připojovacích bodů. Tato společná síť IT zajišťuje, že každému vnitrostátnímu správnímu orgánu postačí se připojit k této společné infrastruktuře pouze jednou, aby si mohl vyměňovat jakékoli informace. Pokud by taková infrastruktura nebyla k dispozici, členské státy by se musely 26krát napojovat na vnitrostátní systémy každého z ostatních členských států. Pro účely provádění programu Komise podle článku 17 Smlouvy o EU vykonává koordinační, výkonné a řídící funkce v souladu se Smlouvami. Program Fiscalis 2020 je tudíž v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality (stanovenými v článku 5 Smlouvy o Evropské unii). 3.3 Nástroj V souladu se závěrem souvisejícího posouzení dopadů je činnost EU prostřednictvím programu financování náležitá. S ohledem na pozitivní zpětnou vazbu, která vyplynula z hodnocení programu Fiscalis 2013 v polovině období jeho fungování, navrhuje Komise následný program Fiscalis 2020. V souladu s legislativní politikou Komise, která byla přijata v souvislosti s víceletým finančním rámcem, je navazující program financování koncipován jako nařízení. 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Časové rozvržení přezkumu unijních programů financování je spojeno s návrhem nového víceletého finančního rámce ve znění z 6. července 2012[7]. V souladu s tímto návrhem obsahuje toto nařízení o programu Fiscalis 2020 rozpočtový rámec ve výši 234 370 000 EUR (v běžných cenách) na období 2014–2020. Program Fiscalis 2020 bude prováděn prostřednictvím přímého centralizovaného řízení a na základě priorit. Ve spolupráci se zúčastněnými stranami tak vznikají pracovní programy, které budou určovat priority pro konkrétní období. 5. NEPOVINNÉ PRVKY 5.1 Poznámky ke zvláštním právním ustanovením 5.1.1 Kapitola I: Obecná ustanovení Oblast působnosti programu byla uvedena do souladu s aktuální daňovou právní úpravou Unie, což znamená, že bude zahrnovat nejen DPH, spotřební daně a daně z příjmu a kapitálu, ale také další daně, které jsou předmětem daňové právní úpravy Unie. Do programu Fiscalis 2020 se budou moci zapojit členské státy, kandidátské země i potenciální kandidátské země. V souladu s celkovou politikou Unie v této oblasti budou mít za určitých podmínek možnost účastnit se programu i země evropské politiky sousedství. Konkrétních akcí by se rovněž mohli účastnit i externí odborníci (např. zástupci ostatních orgánů, hospodářských subjektů, vnitrostátních i mezinárodních organizací a možná i další odborníci), pokud to bude nutné k naplnění cílů programu. a) Cíle programu Fiscalis 2020 se zaměřují na úkoly a problémy, které budou daňová politika a daňové orgány v Evropě muset řešit v příštím desetiletí. Obecným cílem programu je posílit vnitřní trh prostřednictvím účinných a efektivních systémů zdanění. Aby bylo možné v oblasti daní v Unii náležitě reagovat na budoucí výzvy, byl pro program stanoven tento zvláštní cíl: zlepšit fungování systémů zdanění, zejména cestou spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich daňovými orgány, jejich úředníky a externími odborníky. Program bude mít tyto priority: podporovat přípravu, jednotné uplatňování a účinné provádění daňových právních předpisů Unie; b) bojovat proti daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňové povinnosti, zejména posílením efektivní a účinné administrativní spolupráce a výměny informací; c) přispět ke snižování administrativní zátěže orgánů daňové správy a nákladů daňových poplatníků na dodržování předpisů; d) usilovat o účinnou daňovou správu, zejména pokud jde o dodržování daňových předpisů a administrativní kapacitu orgánů daňové správy; e) posílit jednotné uplatňování a provádění daňové politiky Unie; f) zintenzivnit spolupráci s mezinárodními organizacemi, dalšími orgány státní správy, třetími zeměmi, hospodářskými subjekty a jejich organizacemi za účelem boje proti daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňové povinnosti, zejména posílením efektivní a účinné administrativní spolupráce a výměny informací, lepším dodržováním daňových předpisů a posílením daňové správy. Zřízení Evropské služby pro vnější činnost pod vedením vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, která je zároveň místopředsedkyní Komise, přispěje k větší soudržnosti a koordinaci při jednáních o daňových otázkách mezi EU a jejími partnerskými zeměmi, která vyžadují mezinárodní spolupráci. 5.1.2 Kapitola II: Akce, které lze z programu financovat Druhy akcí, které lze z rozpočtu programu financovat, jsou podobné činnostem financovaným v současném programu, a to konkrétně:  společné akce za účelem výměny znalostí a osvědčených postupů mezi daňovými úředníky zúčastněných zemí;  evropské informační systémy (EIS)[8] usnadňující výměnu informací a přístup ke společným údajům;  činnosti odborné přípravy vedoucí k budování odborné způsobilosti daňových úředníků v celé Evropě. V určitých kategoriích akcí byly provedeny změny.  Program Fiscalis 2020 bude obsahovat některé nové nástroje pro společné akce:  Skupiny odborníků jsou strukturované formy spolupráce, které shromažďují odborné znalosti a/nebo řeší konkrétní operační činnosti. Mohou mít dočasný i trvalý charakter a mohly by získávat podporu, jako jsou např. on-line služby spolupráce, správní pomoc a infrastruktura a vybavení, aby s jejich pomocí zajistily splnění a úspěch akce.  Akce zaměřené na budování kapacit veřejné správy podpoří daňové orgány, které se potýkají s konkrétními problémy, ať již jde o nedostatek znalostí a odbornosti, organizační či jakékoli další nedostatky, které lze překonat pomocí speciálně uzpůsobených podpůrných akcí, jež poskytnou partnerské země anebo úředníci Komise.  Co se týče evropských informačních systémů, nový program definuje „unijní složky“ jako prostředky a služby informačních technologií, které se týkají některých nebo všech členských států a které vlastní či získala Komise. Unijní složky jsou popsány v bodě 2 přílohy navrhovaného právního aktu. „Vnitrostátní složky“ jsou všechny složky, které nespadají pod složky unijní. Jsou vyvíjeny, zaváděny a řízeny členskými státy, a podléhají tudíž financování a odpovědnosti členských států. Nové vymezení unijních složek by mělo být vnímáno s ohledem na měnící se praxi vývoje systémů informačních technologií. V současné době je každý členský stát odpovědný za provádění svých vnitrostátních systémů podle společných specifikací a v důsledku toho existuje 27 vývojů každého systému, 27 rozhraní pro hospodářské subjekty, 27 harmonogramů vývoje, 27 sad projektových a provozních obtíží atd. Zejména s ohledem na hospodářskou a finanční krizi je Komise toho názoru, že vývoj systémů informačních technologií by měl probíhat efektivněji. Cílem tohoto vývoje je zlepšit soudržnost údajů a uplatňování pravidel na základě postupného přechodu k více sdílenému vývoji informačních technologií (znalostí, údajů, prvků IT). To přinese zlepšené pracovní metody např. díky modelování obchodních postupů, lepší specifikaci kvality, ale přinese i vyšší míru standardizace např. harmonizací rozhraní pro hospodářské subjekty. Tento nový přístup k jednotlivým unijním složkám omezí riziko odlišných rozvojových a prováděcích plánů. Poskytuje také další prostředky ke kontrole finalizace projektu, neboť díky společným plánům nebude docházet k situaci, kdy by nejpomalejší člen v řetězci přípravy určoval spuštění celého projektu. EIS mohou být využity také k podpoře výměny informací mezi nečlenskými a členskými státy v rámci dvoustranných dohod o daňových otázkách. 5.1.3 Kapitola IV: Provádění Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění tohoto nařízení. Proto bude přijat roční pracovní program v souladu s přezkumným postupem, uvedeným v článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[9]. 5.2 Zjednodušení 5.2.1 Jak tento návrh přispěl ke zjednodušení? a) Soulad s finančním nařízením Návrh programu je plně v souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími opatřeními. Hlavními finančními nástroji pro provádění programu jsou granty a veřejné zakázky. Program zahrnuje zjednodušující opatření obsažená v návrhu Komise o přezkumu finančního nařízení, zejména využití paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů. Vzhledem k důležitosti zpracování denních příspěvků a cestovních výdajů, hrazených z prostředků programu, zavede tento program zjednodušující opatření, která v této oblasti nabízí finanční nařízení. b) Soulad programů Clo a Fiscalis 2013 Řízení předchozích programů Clo a Fiscalis bylo plně uvedeno do souladu na základě totožných pravidel pro zadávání veřejných zakázek a grantových modelů, společných příruček pro řízení a systémů založených na IT. Model řízení obsahuje jasné a jednoduché postupy pro organizaci činností v rámci programu. Řídícím pracovníkům programu ustanoveným Komisí pomáhají řídící pracovníci programu z jiných orgánů celní a daňové správy, kteří fungují jako prostředníci a první kontaktní osoby pro celní, respektive daňové úředníky v členských státech. Model řízení rovněž umožní zahajovat činnosti v horizontu nanejvýš několika týdnů, a reagovat tak na nově vzniklé potřeby a přitom mezi odlišnými činnostmi zajistit soulad. Členské státy vyjádřily v hodnocení v polovině období[10] s tímto modelem řízení svou spokojenost. Vzhledem k tomuto úzkému propojení obou programů a ke snaze o zjednodušení zakotvené v návrhu víceletého finančního rámce na období 2014–2020[11] Komise původně navrhla jediný program FISCUS, který měl navázat na programy Clo 2013 a Fiscalis 2013[12]. Jelikož si všechny členské státy přály navržený jednotný program rozdělit, navrhla Komise – ačkoli je nadále proti rozdělení – pozměněný návrh zahrnující dva právní předpisy: jeden pro program Clo 2020 a druhý pro program Fiscalis 2020. Navzdory vytvoření těchto dvou samostatných legislativních textů bude Komise i nadále klást zvýšený důraz na zachování souladu mezi oběma programy a ve vhodných případech bude tento soulad při provádění obou nových programů dále podporovat. c) Zohlednil program externalizaci? Byla zvážena možnost provádět budoucí program prostřednictvím výkonné agentury. Takováto agentura by mohla být pověřena plněním některých úkolů, např. výběrem činností v rámci programu, správní přípravou a sledováním těchto činností, monitorováním činností, grantů a veřejných zakázek pro systémy IT. Tato výkonná agentura by však představovala další vrstvu ve struktuře řízení, což by zvýšilo náklady na koordinaci a kontrolu a nové administrativní postupy by komplikovaly a prodlužovaly proces rozhodování. Rovněž by to mělo negativní vliv na úroveň know-how v rámci Komise a zvýšilo by to riziko roztříštěnosti obsahu oproti správním aspektům. Tato možnost by nepřinesla očekávané obchodní výhody, a proto byla zamítnuta. V alternativním scénáři se rovněž uvažovalo o přenesení všech příslušných činností IT na vnitrostátní správy s výjimkou sítě CCN/CSI a souvisejících služeb. Při tomto scénáři však existuje velmi vysoké riziko, že by postupně bylo nutné zřídit větší počet centrálních správních struktur. Výsledný dopad by byl podobný jako u ukončení programů, což by ohrozilo efektivitu a účinnost daňové správy a snížilo schopnost prevence a odhalování podvodů. Vzhledem k negativním dopadům na výsledky a výkon byl i tento scénář zamítnut. d) Využívá program společných nástrojů IT ke snížení správní zátěže dopadající na příjemce a dodavatele/zhotovitele/poskytovatele? Programy Clo 2013 a Fiscalis 2013 již využívají nástroje na usnadnění řízení činností v rámci programu a souvisejících výdajů prostřednictvím společného nástroje pro vykazování činností (ART2). Tato praxe bude pokračovat. 5.2.2 Měření výkonnosti návrhu Výkonnost programu bude měřena pomocí uceleného souboru ukazatelů výkonnosti, dopadů, výsledků a výstupů vztažených k obecnému a specifickému cíli a prioritám programu a plánu řízení Komise. Podrobný seznam ukazatelů dopadů, výsledků a výstupů je k dispozici v posouzení dopadů. Komise stanovila pro některé výstupy programu cílové hodnoty, u ostatních budou tyto hodnoty doplněny při provádění akcí v rámci programu Fiscalis 2013. Před zahájením programu Fiscalis 2020 Komise stanoví cílové hodnoty všech výstupů a předloží je ke schválení programovému výboru. 5.2.3 Je program v souladu s celkovou politikou Komise? Program přispěje k cílům strategie Evropa 2020, neboť posílí jednotný trh, zvýší produktivitu veřejného sektoru a podpoří technický pokrok a inovace ve státní správě a zaměstnanost. Budou tak podpořeny stěžejní iniciativy Digitální agenda pro Evropu[13], stěžejní iniciativa Unie inovací[14], stěžejní iniciativa Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa[15] a stěžejní iniciativa průmyslové politiky pro éru globalizace[16]. Program také podpoří Akt o jednotném trhu[17]. Co se týká ochrany finančních zájmů Unie a členských států, program podpoří společné úsilí v boji proti podvodům. 2011/0341/b (COD) Pozměněný návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí akční program pro oblast daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 114, 197 a 212 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[18], v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Víceletý akční program pro oblast daní, který platil před rokem 2014, významně přispěl k usnadnění a posílení spolupráce mezi daňovými orgány v rámci Unie. Orgány daňové správy zúčastněných zemí uznaly přidanou hodnotu tohoto programu[19]. Úkoly nadcházejícího desetiletí bude možné vyřešit jen tehdy, pokud se budou členské státy zajímat i o dění za hranicemi svého správního území a pokud budou intenzivně spolupracovat se svými 26 protějšky. Program Fiscalis 2020, který bude provádět Komise, nabízí členským státům unijní rámec pro rozvoj této spolupráce, což je mnohem hospodárnější, než kdyby si každý členský stát zřídil svůj vlastní rámec pro spolupráci na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni. Je tudíž vhodné zajistit pokračování tohoto programu zavedením nového programu ve stejné oblasti. (2) Očekává se, že činnosti realizované v rámci programu, tj. evropské informační systémy, společné akce pro úředníky daňové správy a společné iniciativy v oblasti odborné přípravy, přispějí k naplňování strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění[20]. Tím, že tento program poskytne rámec pro činnosti, které se zaměřují na účinnější fungování daňových orgánů, posilují konkurenceschopnost podniků, podporují zaměstnanost a přispívají k ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie, zároveň aktivně posílí fungování systémů zdanění na vnitřním trhu. (3) Oblast působnosti programu Fiscalis 2020 by měla být sladěna se současnými potřebami, aby umožnila podpůrné činnosti týkající se všech daní harmonizovaných na úrovni Unie a právních předpisů Unie v oblasti daní. Tento program by se tedy neměl vztahovat pouze na daně harmonizované na úrovni Unie, ale také na další daně, které spadají do oblasti působnosti daňových právních předpisů Unie ve smyslu směrnice Rady 2010/24/EU ze dne 16. března 2010 o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z daní, poplatků, cel a jiných opatření[21]. (4) S cílem podpořit proces přistoupení a přidružení třetích zemí by mělo být zapojení do tohoto programu umožněno přistupujícím a kandidátským zemím i potenciálním kandidátským zemím a partnerským zemím evropské politiky sousedství[22], jestliže budou splněny určité podmínky. Vzhledem ke zvyšující se vzájemné propojenosti světového hospodářství program nadále obsahuje možnost zapojit do určitých činností externí odborníky, jako jsou např. zástupci orgánů státní správy, hospodářské subjekty a jejich organizace nebo zástupci mezinárodních organizací. (5) Cíle programu odrážejí problémy a úkoly, které bude v oblasti daní nutné řešit v příštím desetiletí. Program by měl nadále hrát roli v takových klíčových oblastech, jako je soudržné provádění práva Unie, administrativní spolupráce, ochrana finančních a hospodářských zájmů Unie a zvyšování administrativní kapacity daňových orgánů. Vzhledem k dynamice problémů souvisejících s nově určenými úkoly je třeba klást větší důraz na boj s daňovými podvody, snižování administrativní zátěže a podporu spolupráce se třetími zeměmi a stranami. (6) Nástroje využívané v programu, které byly v platnosti před rokem 2014, se ukázaly být náležitými, a byly proto zachovány. S ohledem na potřebu strukturovanější operační spolupráce byly přidány další nástroje, konkrétně skupiny odborníků složené z odborníků Unie a členských států, kteří mají společně vykonávat úkoly ve specifických oblastech, a dále akce zaměřené na budování kapacit veřejné správy, které by měly poskytovat specializovanou pomoc zúčastněným zemím, které potřebují budovat správní kapacitu. (7) V posilování systémů zdanění v rámci Unie hrají klíčovou roli evropské informační systémy, a proto by měly být v rámci programu i nadále financovány. Kromě toho by mělo být možné do programu zahrnout i nové daňové informační systémy zřízené podle právních předpisů Unie. Evropské informační systémy by měly být ve vhodných případech založeny na modelech sdíleného rozvoje a sdílené informační architektuře. (8) Vzhledem k rostoucí globalizaci by účinný boj proti podvodům měl mít i mezinárodní rozměr. Je proto vhodné umožnit Unii uzavírat dohody o technické spolupráci s rozvinutými třetími zeměmi, aby tyto země mohly využívat unijní složky evropských informačních systémů a mohly si tak s členskými státy v rámci dvoustranných dohod o daňových otázkách bezpečně vyměňovat informace. (9) Prostřednictvím programu je třeba rovněž budovat odbornou způsobilost formou společné odborné přípravy. Daňoví úředníci si musí rozšiřovat a obnovovat znalosti a dovednosti, které jsou pro Unii potřebné. Program by měl rozvíjet lidské kapacity posílením podpory odborné přípravy, která se zaměří na daňové úředníky i na hospodářské subjekty. Za tímto účelem by se současná koncepce Unie v oblasti společné odborné přípravy, která se dosud zakládala zejména na rozvoji centrálního elektronického vzdělávání, měla vyvinout v mnohostranný program Unie pro podporu odborné přípravy. (10) Program by měl být v platnosti po dobu sedmi let, aby bylo jeho trvání sladěno s trváním víceletého finančního rámce stanoveného v nařízení Rady (EU) č. xxx ze dne xxx, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020[23]. (11) Pro celou dobu trvání programu je třeba stanovit finanční krytí, které představuje pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení ze dne XX. YY. 201Z. (12) V souladu se závazkem, který si Komise stanovila pro dosažení soudržnosti a zjednodušení finančních programů ve sdělení Komise o přezkumu rozpočtu z roku 2010[24], je třeba zdroje sdílet s ostatními nástroji Unie pro financování, jestliže budou předpokládané činnosti v rámci programu sledovat cíle, které jsou společné různým nástrojům financování, avšak s výjimkou dvojího financování. (13) Opatření, nezbytná pro finanční provádění tohoto nařízení se přijmou v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xx ze dne xxx o finančním nařízení, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. xxx/20xx ze dne xxx, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES, Euratom) č. xxx/20xxx ze dne xxx (vloží se odkazy na nové finanční nařízení a prováděcí akt). (14) Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. (15) Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů, aby se zajistily jednotné podmínky provádění tohoto nařízení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu pravomocí[25]. (16) Cílů zamýšlené akce, tedy zavedení víceletého programu, který má zlepšit fungování systémů zdanění na vnitřním trhu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států. Jelikož nemohou účinně zajistit spolupráci a koordinaci potřebnou pro naplňování těchto cílů, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o EU a zavést víceletý program. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daných cílů. (17) Při provádění programu by Komisi měl být nápomocen výbor pro program Fiscalis 2020. (18) Zpracovávání osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy, se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů. Zpracovávání osobních údajů prováděné Komisí v rámci tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů. Při výměně nebo poskytování informací příslušnými orgány by měla být dodržována pravidla o předávání osobních údajů stanovená ve směrnici 95/46/ES a při výměně nebo poskytování informací ze strany Komise by měla být dodržována pravidla o předávání osobních údajů stanovená v nařízení (ES) č. 45/2001. (19) Toto nařízení by mělo nahradit rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1482/2007/ES ze dne 11. prosince 2007, kterým se zavádí program Společenství ke zlepšení fungování systémů zdanění na vnitřním trhu (Fiscalis 2013) a zrušuje rozhodnutí č. 225/2002/ES[26]. Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Kapitola I Obecná ustanovení Článek 1 Předmět 1. Zavádí se víceletý akční program „Fiscalis 2020“ (dále jen „program“), jehož posláním je zlepšit fungování systémů zdanění na vnitřním trhu. 2. Program se vztahuje na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1) „daňovými orgány“ orgány odpovědné za uplatňování daňových předpisů; 2) „externími odborníky“: a) zástupci orgánů státní správy, a to i ze zemí, které se neúčastní programu podle čl. 3 odst. 2 bodů 1 a 2; b) hospodářské subjekty a jejich organizace; c) zástupci mezinárodních a jiných příslušných organizací; 3) „daněmi“ tyto daně: a) daň z přidané hodnoty podle směrnice 2006/112/ES[27]; b) spotřební daně z alkoholu podle směrnice 92/83/EHS[28]; c) spotřební daně z tabákových výrobků podle směrnice 2011/64/EU[29]; d) daně z energetických produktů a elektřiny podle směrnice 2003/96/ES[30]; e) další daně, na něž se vztahuje čl. 2 odst. 1 písm. a) směrnice 2010/24/EU[31]. Článek 3 Účast v programu 1. Zúčastněnými zeměmi jsou členské státy a země uvedené v odstavci 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky v něm uvedené. 2. Do programu se mohou zapojit tyto země: 1) přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení nebo podobných dohodách; 2) partnerské země v rámci evropské politiky sousedství, pokud tyto země dosáhly dostatečné úrovně sblížení příslušných právních předpisů a správních postupů s právními předpisy a správními postupy Unie. Dotčené partnerské země se programu účastní v souladu s ustanoveními, jež se s těmito zeměmi určí po vytvoření rámcových dohod týkajících se jejich účasti na programech Unie. Článek 4 Účast na činnostech realizovaných v rámci programu Pokud je to vhodné pro dosažení cílů uvedených v článku 5, mohou být k účasti na vybraných činnostech realizovaných v rámci programu přizváni externí odborníci. Tyto odborníky vybírá Komise podle jejich schopností, zkušeností a znalostí, jež jsou potřebné pro dané činnosti. Článek 5 Obecný a zvláštní cíl 1. Obecným cílem programu je posílit vnitřní trh prostřednictvím účinných a efektivních systémů zdanění. 2. Zvláštním cílem programu je zlepšit fungování systémů zdanění, zejména cestou spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich daňovými orgány, jejich úředníky a externími odborníky. 3. Dosažení těchto cílů se měří těmito ukazateli: 1) dostupnost společné komunikační sítě pro evropské informační systémy; 2) zpětná vazba od účastníků akcí realizovaných v rámci programu a uživatelů programu. Článek 6 Priority Program má tyto priority: a) podporovat přípravu, jednotné uplatňování a účinné provádění daňových právních předpisů Unie; b) bojovat proti daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňové povinnosti, zejména posílením efektivní a účinné administrativní spolupráce a výměny informací; c) přispět ke snižování administrativní zátěže orgánů daňové správy a nákladů daňových poplatníků na dodržování předpisů; d) usilovat o účinnou daňovou správu, zejména pokud jde o dodržování daňových předpisů a administrativní kapacitu orgánů daňové správy; e) posílit jednotné uplatňování a provádění daňové politiky Unie; f) zintenzivnit spolupráci s mezinárodními organizacemi, dalšími orgány státní správy, třetími zeměmi, hospodářskými subjekty a jejich organizacemi za účelem boje proti daňovým podvodům, únikům a vyhýbání se daňové povinnosti, zejména posílením efektivní a účinné administrativní spolupráce a výměny informací, lepším dodržováním daňových předpisů a posílením daňové správy. Kapitola II Akce, které lze z programu financovat Článek 7 Akce, které lze z programu financovat Program za podmínek stanovených v ročním pracovním programu uvedeném v článku 14 finančně podporuje tyto druhy akcí: a) společné akce: 1) semináře a workshopy; 2) projektové skupiny, které se zpravidla skládají z omezeného počtu zemí, působí pouze po omezenou dobu a plní předem stanovený cíl s přesně popsaným výsledkem; 3) mnohostranné kontroly, společné audity a další činnosti stanovené v právních předpisech Unie týkajících se administrativní spolupráce, které jsou prováděny dvěma či více zúčastněnými zeměmi, z nichž alespoň jedna musí být členským státem, za účelem koordinované kontroly daňové povinnosti jedné nebo více propojených osob povinných k dani; 4) pracovní návštěvy organizované zúčastněnými zeměmi nebo třetí zemí, které umožní úředníkům získat nebo zvýšit jejich odbornou způsobilost či znalosti v daňových záležitostech; u pracovních návštěv organizovaných ve třetích zemích lze z programu financovat pouze cestovní a pobytové náklady (ubytování a denní příspěvky); 5) skupiny odborníků, které jsou strukturovanými formami spolupráce dočasného či trvalého charakteru, jež sdružují odborné znalosti a dovednosti k plnění úkolů v konkrétních oblastech nebo provádějí operační činnosti, s možností podpory služeb on-line spolupráce, administrativní pomoci i infrastruktury a vybavení; 6) akce zaměřené na budování kapacit veřejné správy a podpůrné akce; 7) studie; 8) komunikační projekty; 9) kterékoli další činnosti, které podporují obecný a zvláštní cíl uvedené v článku 5; b) budování kapacit v oblasti informačních technologií: vývoj, udržování, provoz a kontrola kvality unijních složek evropských informačních systémů stanovených v bodě 1 přílohy a nových evropských informačních systémů zřízených právními předpisy Unie; c) budování odborné způsobilosti: společné akce v oblasti odborné přípravy, jejichž cílem je podpora nezbytných odborných dovedností a znalostí vztahujících se k oblasti daní. Článek 8 Zvláštní prováděcí ustanovení o společných akcích 1. Zúčastněné země zajistí, aby k účasti na společných akcích byli nominováni úředníci s náležitým profilem a kvalifikací. 2. Zúčastněné země přijmou nezbytná opatření pro provádění společných akcí, zejména zvyšováním informovanosti o těchto akcích a zajištěním optimálního využití vzniklých výstupů. Článek 9 Zvláštní prováděcí ustanovení o evropských informačních systémech 1. Komise a zúčastněné země zajistí, aby evropské informační systémy uvedené v bodě 1 přílohy byly rozvíjeny, provozovány a náležitě udržovány. 2. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi koordinuje ty aspekty zřízení a fungování unijních i neunijních složek systémů a infrastruktury uvedených v bodech 1 a 2 přílohy, které jsou nezbytné pro zajištění jejich operability, vzájemné propojenosti a soustavného zlepšování. 3. Mají-li nezúčastněné země využívat unijní složky evropských informačních systémů uvedených v bodě 1 přílohy, musí být s nimi uzavřeny dohody o technické spolupráci v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 10 Zvláštní prováděcí ustanovení o společné odborné přípravě 1. Je-li to vhodné, začlení zúčastněné země do svých vnitrostátních programů odborné přípravy společně vytvořený obsah odborné přípravy, včetně modulů elektronického vzdělávání, programů odborné přípravy a společně dohodnutých norem odborné přípravy. 2. Zúčastněné země zajistí, aby jejich úředníci obdrželi úvodní i průběžnou odbornou přípravu, která je nezbytná pro získání společných odborných dovedností a znalostí v souladu s programy odborné přípravy. 3. Zúčastněné země poskytnou svým úředníkům nezbytnou jazykovou přípravu, aby získali dostatečnou úroveň jazykových znalostí pro účast v programu. Kapitola III Finanční rámec Článek 11 Finanční rámec 1. Finanční krytí pro provádění programu je stanoveno na 234 370 000 EUR (v běžných cenách). 2. Finanční příděl pro program může pokrýt také náklady vzniklé přípravnými, monitorovacími, auditními a hodnotícími činnostmi, kterých je zapotřebí pro řízení programu a splnění jeho cílů, zejména náklady na studie, na schůzky odborníků, informační a komunikační akce, včetně institucionální komunikace o politických prioritách Evropské unie, jestliže se vztahují k cílům tohoto nařízení, náklady spojené se sítěmi informačních technologií se zaměřením na zpracování a výměnu informací, spolu se všemi ostatními náklady na technickou a administrativní pomoc, které vzniknou Komisi při řízení programu. Článek 12 Druhy podpory 1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením. 2. Finanční podpora Unie na činnosti podle článku 7 má podobu: 1) grantů; 2) zadávání veřejných zakázek; 3) proplácení nákladů vynaložených externími odborníky uvedenými v článku 4. 3. Míra spolufinancování u grantů činí až 100 % uznatelných nákladů, konkrétně nákladů na cestování a ubytování, nákladů spojených s organizováním akcí a denních příspěvků. Tato míra se vztahuje na všechny akce, které je možné z programu financovat, s výjimkou skupin odborníků. Pro tuto kategorii financovatelných akcí stanoví příslušnou míru spolufinancování roční pracovní programy, pokud tyto akce vyžadují udělení grantů. Článek 13 Ochrana finančních zájmů Unie 1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi. 2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie. 3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[32] s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Evropské unie. Kapitola IV Prováděcí pravomoci Článek 14 Pracovní program K provádění programu přijímá Komise roční pracovní programy, které stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a jejich celkovou částku. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, informaci o částce přidělené na jednotlivé druhy akcí a orientační harmonogram provádění. V případě grantů obsahují pracovní programy priority, základní hodnotící kritéria a maximální míru spolufinancování. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 15 odst. 2. Článek 15 Postup projednávání ve výboru 1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Kapitola V Monitorování a hodnocení Článek 16 Monitorování akcí realizovaných v rámci programu Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi monitoruje program a jeho akce, aby sledovala provádění realizovaných akcí. Článek 17 Hodnocení 1. Komise provede hodnocení programu v polovině období jeho fungování a závěrečné hodnocení programu, která se týkají aspektů uvedených v odstavcích 2 a 3. Výsledky hodnocení jsou využity v rozhodování o potenciální obnově, úpravě či pozastavení následných programů. Tato hodnocení provádí nezávislý externí hodnotitel. 2. Nejpozději do poloviny roku 2018 vypracuje Komise zprávu o hodnocení v polovině období, která se zaměří na plnění cílů akcí realizovaných v rámci programu, účinnost využívání prostředků a evropskou přidanou hodnotu programu. Tato zpráva se dále zabývá zjednodušením, trvalou platností cílů a také přínosem programu k prioritám Unie, totiž inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. 3. Nejpozději do konce roku 2021 vypracuje Komise zprávu o závěrečném hodnocení, která se zaměří na aspekty uvedené v odstavci 2 a na dlouhodobý dopad a udržitelnost účinků programu. 4. Zúčastněné země poskytnou Komisi na její žádost veškeré údaje a informace, které mohou přispět ke zprávám Komise o průběžném a závěrečném hodnocení. Kapitola VI Závěrečná ustanovení Článek 18 Zrušení Rozhodnutí č. 1482/2007/ES se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014. Finanční závazky související s akcemi prováděnými podle uvedeného rozhodnutí se však až do dokončení těchto akcí nadále řídí uvedeným rozhodnutím. Článek 19 Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 1. ledna 2014. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne . Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda PŘÍLOHA Evropské informační systémy a jejich unijní složky 1. Evropskými informačními systémy jsou: 1) společná komunikační síť / společné systémové rozhraní (CCN/CSI – CCN2), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP a související nástroje, internetový portál CCN, monitoring CCN; 2) podpůrné systémy, zejména nástroj pro konfiguraci aplikací pro CCN, nástroj pro vykazování činností (ART2), systém elektronického řízení pro projekty on-line GŘ pro daně a celní unii (TEMPO), nástroj pro řízení služeb (SMT), systém správy uživatelů (UM), systém BPM, přehled dostupnosti a AvDB, portál správy služeb informačních technologií, správa adresářů a přístupu uživatelů; 3) informační a komunikační prostor programu (PICS); 4) systémy související s DPH, zejména systém výměny informací o DPH (VIES) a vrácení DPH, včetně první aplikace VIES, nástroje pro sledování VIES, daňového statistického systému, VIES na internetu, konfiguračního nástroje VIES na internetu, zkušebních nástrojů systému VIES a vrácení DPH, číselných algoritmů DPH, DPH – výměna elektronických formulářů, DPH na elektronické služby (VoeS), zkušebního nástroje VoeS a zkušebního nástroje pro elektronické formuláře DPH; 5) systémy související s vymáháním pohledávek, zejména elektronické formuláře pro vymáhání pohledávek, elektronické formuláře pro jednotný doklad o vymahatelnosti pohledávky (UIPE) a pro jednotný doklad pro doručení (UNF); 6) systémy související s přímými daněmi, zejména systém zdanění úspor, zkušební nástroj zdanění úspor, elektronické formuláře pro přímé daně, daňové identifikační číslo DIČ na internetu, výměny související s článkem 8 směrnice 2011/16/EU a související zkušební nástroje; 7) další systémy související s daněmi, zejména databáze daní v Evropě (TEDB); 8) systémy spotřební daně, zejména systém pro výměnu údajů o spotřební dani (SEED), systém pro kontrolu přepravy zboží podléhajícího spotřebním daním (EMCS), elektronické formuláře MVS, zkušební aplikace (TA); 9) další centrální systémy, zejména informační a komunikační systém členských států o daních (TIC), samoobslužný testovací systém (SSTS), daňový statistický systém, centrální aplikace pro internetové formuláře, centrální služby / systém správy informací pro spotřební daně (CS/MISE). 2. Unijními složkami evropských informačních systémů jsou: 1) prostředky informačních technologií, jako jsou hardware, software a síťová propojení systémů, včetně související datové infrastruktury; 2) služby informačních technologií nezbytné pro podporu rozvoje, údržby, vylepšování a provozu systémů; 3) a veškeré další prvky, které Komise z důvodů účinnosti, bezpečnosti a racionalizace určí jako společné všem zúčastněným zemím. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1 Název návrhu/podnětu 1.2 Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3 Povaha návrhu/podnětu 1.4 Cíle 1.5 Odůvodnění návrhu/podnětu 1.6 Doba trvání akce a finanční dopad 1.7 Předpokládaný způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1 Pravidla pro sledování a podávání zpráv 2.2 Systém řízení a kontroly 2.3 Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie 3.2 Odhadovaný dopad na výdaje 3.2.1 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje 3.2.2 Odhadovaný dopad na operační prostředky 3.2.3 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.4 Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem 3.2.5 Příspěvky třetích stran 3.3 Odhadovaný dopad na příjmy LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1 Název návrhu/podnětu Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program pro oblast daní v Evropské unii na období let 2014–2020 (Fiscalis 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1482/2007/ES. 1.2 Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB[33] 1405 Daňová politika 1.3 Povaha návrhu/podnětu ¨ Návrh/podnět se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[34] X Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce ¨ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci 1.4 Cíle 1.4.1 Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem Navrhovaný program přispěje k plnění strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění[35] tím, že 1) posílí fungování jednotného trhu, 2) vytvoří rámec pro podporu činností zvyšujících produktivitu veřejného sektoru a 3) podnítí technický pokrok a inovace ve vnitrostátních a evropských orgánech daňové správy. Konkrétně program podpoří stěžejní iniciativu Digitální agenda pro Evropu[36], stěžejní iniciativu Unie inovací[37] a stěžejní iniciativu Průmyslová politika pro věk globalizace[38]. Pomůže vnitrostátním orgánům daňové správy, aby se staly plnohodnotnými elektronickými orgány daňové správy a také přispívaly ke snížení administrativní zátěže daňových poplatníků tím, že zajistí inteligentnější provádění daňových právních předpisů Unie. Program rovněž podpoří Akt o jednotném trhu[39], zejména některé klíčové oblasti daňové politiky, na které tento právní akt klade důraz, a oblasti týkající se zmírnění zátěže daňových poplatníků. Budoucí politické iniciativy, které tento program podpoří a jejichž provádění usnadní, jako je navrhovaná směrnice o zdanění energie, nová strategie DPH a společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob pro společnosti, a iniciativy týkající se odstranění přeshraničních daňových překážek pro občany, přispějí, pokud budou přijaty, významným způsobem k dosažení cílů Aktu o jednotném trhu. 1.4.2 Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB Příslušnou aktivitou ABB je daňová politika (1405). Specifické cíle programu jsou: zlepšit fungování systémů zdanění, zejména cestou spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich daňovými orgány, jejich úředníky a externími odborníky. 1.4.3 Očekávané výsledky a dopady Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny. Cílem navrhovaného programu je zlepšit spolupráci mezi orgány daňové správy a poskytnout mechanismy a prostředky pro zlepšení této spolupráce i nezbytné finanční prostředky k dosažení těchto cílů. Takový program sice nezajistí, pokud bude prováděn Komisí, další harmonizaci vnitrostátních daňových systémů, ale umožní snížení negativních dopadů souvisejících s tím, že zde souběžně existuje 27 různých daňových systémů, např. podvody, narušení hospodářské soutěže, administrativní zátěž pro správní orgány i podniky, tzv. „tax shopping“ (přiznávání k dani v zemi s nejnižší sazbou) atd. Navrhované opatření tudíž poskytuje jasnou podporu vnitřního trhu, jelikož umožní zlepšit fungování různých daňových systémů v rámci vnitřního trhu. Přestože za řízení vnitrostátních daňových systémů odpovídají členské státy samy, z problémů zjištěných při posuzování dopadů tohoto návrhu je jasné, že je nezbytná větší administrativní spolupráce mezi daňovými orgány, ještě větší než existuje v současné době. Spolupráce v celé EU umožní daňovým orgánům rozvíjet synergie, zamezit zdvojování činností a sdílet osvědčené postupy ve všech oblastech souvisejících s daněmi, jako je business engineering, IT, mezinárodní spolupráce atd. Již se prokázaly klady podpory spolupráce v oblasti daňové správy v rámci stávajícího programu Fiscalis 2013 a tato zkušenost bude velmi cenná při řešení problémů v budoucnosti, zejména v oblasti zastaralé technologické architektury, potíží při spolupráci na operační úrovni s ohledem na konkrétní úkoly, nerovné finanční prostředky pro podporu činností daňových orgánů a obtíží při navazování strukturální spolupráce s hlavními zúčastněnými stranami daňových orgánů. 1.4.4 Ukazatele výsledků a dopadů Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat. Činnosti realizované v rámci programu budou sledovány, aby bylo zajištěno správné uplatňování pravidel a postupů pro provádění programu a ověřeno, jestli program plní své cíle. Bude zaveden rámec sledování, včetně: intervenční logiky, komplexního souboru ukazatelů, metod měření, plánu shromažďování údajů, jasného a strukturovaného postupu pro podávání zpráv a sledování a hodnocení v polovině období a závěrečného hodnocení. Výkonnost programu bude měřena pomocí uceleného souboru ukazatelů výkonnosti, dopadů, výsledků a výstupů vztažených k obecnému a specifickému cíli a prioritám programu a plánu řízení Komise. Podrobný seznam ukazatelů dopadů, výsledků a výstupů je k dispozici v posouzení dopadů. GŘ TAXUD určilo úkoly pro některé výstupy programu. Pro některé další cíle to však aktuálně není možné. Cíle těchto výstupů GŘ TAXUD určí před spuštěním programu Fiscalis 2020 a předloží programovému výboru ke schválení v rámci postupu vytváření a schvalování ročního pracovního programu. Naplňování obecného a zvláštního cíle bude měřeno mimo jiné dostupností společné komunikační sítě pro evropské informační systémy (cílem bude 97% dostupnost). 1.5 Odůvodnění návrhu/podnětu 1.5.1 Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Návrh přispěje ke strategii Evropa 2020 a provádění různých dalších právních předpisů Unie, jak je uvedeno v kapitole 1.4.1 1.5.2 Přidaná hodnota ze zapojení EU Je výhodnější zavádět opatření na úrovni Unie než na úrovni 27 členských států, jak je podrobně popsáno v kapitole 3.2 důvodové zprávy. 1.5.3 Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti Z ekonomického hlediska jsou opatření na úrovni EU efektivnější. Páteří spolupráce v daňové oblasti je vysoce zabezpečená vyhrazená komunikační síť, která je v provozu od spuštění prvních programů spolupráce v daňové oblasti na začátku devadesátých let. Propojuje vnitrostátní orgány daňové správy prostřednictvím zhruba 5 000[40] připojovacích bodů. Tato společná síť IT zajišťuje, že každému vnitrostátnímu správnímu orgánu postačí se připojit k této společné infrastruktuře pouze jednou, aby si mohl vyměňovat jakékoli informace. Pokud by taková infrastruktura nebyla k dispozici, orgány daňové správy členských států by se musely 26krát napojovat na vnitrostátní systémy každého z ostatních členských států. Dalšími základními kameny programu jsou činnosti, při nichž se setkávají úředníci daňových správ, aby se například podělili o osvědčené postupy, vzájemně se od sebe učili, analyzovali určitý problém nebo vypracovali pokyny. Kdyby se členské státy musely od sebe vzájemně učit prostřednictvím vývoje vlastních opatření mimo zastřešující program, všechny by si vytvořily vlastní soupravu nástrojů a způsobů práce. Synergie mezi činnostmi by byly ztraceny a společné činnosti by nebyly prováděny systematicky na úrovni 27 členských států. Je mnohem účinnější, když Komise s podporou programu jedná jako zprostředkovatel činností mezi zúčastněnými zeměmi. Další důležitá přidaná hodnota má nehmotný charakter. Program vytváří vědomí společného zájmu, podporuje vzájemnou důvěru a navozuje atmosféru spolupráce mezi členskými státy a mezi členskými státy a Komisí v oblasti daní. 1.5.4 Provázanost a možná součinnost s dalšími finančními nástroji Řízení programů Fiscalis 2020 a Clo 2020 bude v co největší míře sladěno. Oba programy mají společnou síť pro zavádění evropských systémů IT, společnou platformu pro spolupráci online (PICS) a společný nástroj pro vykazování činností (ART2). Oba programy mají také stejnou metodiku používanou pro budování lidských kapacit. Hodnocení v polovině období provedené u programů GŘ HOME pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní (ISEC) a pro prevenci, připravenost a zvládání následků teroristických útoků a další bezpečnostní rizika (CIPS)[41] uvádí, že model řízení uplatňovaný v rámci programů Clo 2013 a Fiscalis 2013 „nabízí nejslibnější vyhlídky na zlepšení řízení ISEC/CIPS, jelikož umožňuje rychle a flexibilně reagovat na operační potřeby“. Páteří transevropských systémů IT je síť CCN/CSI, kterou rovněž využívá Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) pro výměnu (a archivaci) informací o nesrovnalostech a podvodech. Pro tento účel obě GŘ těží z úspor z rozsahu. 1.6 Doba trvání akce a finanční dopad X Časově omezený návrh/podnět – ¨ Návrh/podnět s platností od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 – X Finanční dopad od r. 2014 do r. 2023 (od r. 2021 do r. 2023 pouze u prostředků na platby) ¨ Časově neomezený návrh/podnět – Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR, – poté plné fungování. 1.7 Předpokládaný způsob řízení[42] X Přímé centralizované řízení Komisí ¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny: ¨ výkonným agenturám ¨ subjektům zřízeným Společenstvími[43] ¨ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby ¨ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení ¨ Sdílené řízení s členskými státy ¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi ¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte) Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“. Poznámky / 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1 Pravidla pro sledování a podávání zpráv Upřesněte četnost a podmínky. Činnosti realizované v rámci programu budou sledovány, aby bylo zajištěno správné provádění pravidel a postupů při realizaci programu (audit). Návrhy na společné akce jsou pravidelně sledovány prostřednictvím online databáze, tzv. nástroje pro podávání zpráv o činnostech (ART2), která obsahuje návrhy a jejich příslušné činnosti. Stejný nástroj umožňuje příjemcům grantů udělených v rámci programu, jmenovitě orgánům daňové správy členských států, online vykazovat výdaje financované z grantu v rámci účasti na společných akcích. Každoročně musejí členské státy Komisi zaslat finanční zprávu za použití nástroje pro podávání zpráv o činnostech. Pro činnosti spojené s vytvářením kapacit IT a odborné přípravy, které jsou financované na základě výběrových řízení, platí standardní pravidla pro podávání zpráv a sledování. Program bude hodnocen dvakrát. Výsledky hodnocení v polovině období budou k dispozici do poloviny roku 2018 a výsledky závěrečného hodnocení programu budou k dispozici na konci roku 2021. Členské státy jakožto hlavní příjemci programu provedou důležitou část shromažďování údajů buď poskytnutím informací na úrovni jednotlivých nástrojů (zejména prostřednictvím ART2), nebo o širším dopadu programu (buď účastí na zjišťování názoru, nebo prostřednictvím vypracování zpráv). Hodnocení stávajících programů se doposud zaměřovala převážně na zúčastněné strany programu, jmenovitě daňové orgány a jejich odborníky, kteří představují cílovou skupinu programu. Vzhledem k tomu, jak důležité jsou konzultace s externími zúčastněnými stranami (tj. hospodářskými subjekty) ohledně toho, jaký dopad na ně program má a do jaké míry těží například z lepší spolupráce mezi orgány daňové správy, bude tento rozměr nepřímých dopadů zahrnut do hodnocení programů v budoucnosti. 2.2 Systém řízení a kontroly 2.2.1 Zjištěná rizika Potenciální rizika při čerpání grantů se týkají: – nesprávného plnění grantové dohody podepsané konsorciem členských států a kandidátských zemí. Úroveň rizika je považována za nízkou, jelikož příjemci grantů jsou orgány veřejné správy zúčastněných zemí; – případů, kdy členské státy vykážou výdaje na činnost, která není v rámci programu schválena; – případů, kdy členské státy vykážou stejné výdaje dvakrát. Potenciální rizika při provádění smluv se týkají: – nedodržování pravidel pro veřejné zakázky; – proplacení faktury na neexistující předmět plnění. 2.2.2 Předpokládané metody kontroly Hlavní prvky uplatňované kontrolní strategie: 1. Finanční kontroly společné všem oblastem výdajů Předběžné ověřování závazků Veškeré závazky GŘ TAXUD ověřuje vedoucí útvaru lidských zdrojů a financí. Předběžně je tedy ověřováno 100 % přidělených částek. Tento postup poskytuje vysokou úroveň jistoty, co se týče legality a správnosti transakcí. Předběžné ověřování plateb Všechny platby jsou předběžně prověřovány podle finančních předpisů a zavedené praxe. Tuto hloubkovou kontrolu provádí finanční ověřovatel a schvalující osoba. Navíc je každý týden náhodně vybrána minimálně jedna platba (ze všech kategorií výdajů), kterou předběžně hloubkově prověří vedoucí útvaru lidských zdrojů a financí. Není stanoven žádný cíl, co se týče pokrytí, jelikož účelem tohoto ověřování je „náhodná“ kontrola plateb za účelem zjištění, jestli všechny platby byly připraveny v souladu s požadavky. Zbývající platby jsou denně zpracovávány v souladu s platnými pravidly. Prohlášení AOSD Všechny dále pověřené schvalující osoby (AOSD) podepisují prohlášení, které se přikládá k výroční zprávě o činnosti za příslušný rok. Tato prohlášení se týkají operací prováděných v rámci programu. AOSD prohlašují, že operace související s plněním rozpočtu byly provedeny v souladu se zásadami řádného finančního řízení, že zavedené systémy řízení a kontroly poskytují uspokojivou záruku ohledně legality a správnosti transakcí a že rizika související s těmito operacemi byla řádně identifikována, nahlášena a že byla realizována zmírňující opatření. 2. Další kontroly u veřejných zakázek Uplatní se kontrolní postupy pro veřejné zakázky definované ve finančním nařízení. K zadání veřejné zakázky dochází po ověření, které zavedeným postupem provedou útvary Komise, přičemž se zohledňují smluvní závazky a řádné finanční i obecné řízení. Opatření proti podvodům (kontroly, zprávy atd.) budou obsažena ve všech smlouvách uzavřených mezi Komisí a příjemci. Základem každé konkrétní smlouvy jsou podrobné zadávací podmínky. Schvalovací proces se řídí metodikou TAXUD TEMPO: provádí se přezkum, případně úpravy předmětu plnění a nakonec se smlouva výslovně schválí (nebo zamítne). Nelze vyplatit žádnou fakturu bez „dopisu o schválení“. Postup objednávání a přijímání předmětů plnění se vztahuje také na správu majetku. Každá majetková hodnota je objednána a následně přijata a zaevidována do IT nástroje Evropské komise (ABAC assets) se svou pořizovací cenou. Odpisy jsou automatické a vycházejí z účetních pravidel Komise. Technické ověřování pro veřejné zakázky GŘ TAXUD provádí kontroly předmětů plnění a dozor operací a služeb prováděných dodavateli/zhotoviteli/poskytovateli. Také pravidelně provádí audity jakosti a bezpečnostní audity dodavatelů/zhotovitelů/poskytovatelů. Audity jakosti ověřují, jestli jejich procesy splňují pravidla a postupy, které jsou definovány v plánech jakosti. Bezpečnostní audity se zaměřují na konkrétní procesy, postupy a nastavení. Následná administrativní kontrola na operační a finanční úrovni Po skončení každé zakázky je celá složka ověřena operačním i finančním oddělením; teprve poté je formálně uzavřena. 3. Další kontroly u grantů Grantová dohoda podepsaná příjemci programu (orgány daňové správy v členských státech a kandidátských zemích) stanoví podmínky pro financování činností v rámci grantu, včetně kapitoly o kontrolních metodách. Všechny zúčastněné správní orgány se zavázaly, že budou dodržovat finanční a správní pravidla Komise týkající se výdajů. Činnosti, u nichž mohou příjemci grantu financovat účast z grantů, jsou uvedené v online databázi (ART2 – Activity Reporting Tool). Členské státy podávají zprávy o svých výdajích do stejné databáze, která má řadu zabudovaných kontrol pro snížení chyb. Například členské státy mohou vykazovat pouze výdaje na činnosti, ke kterým byly vyzvány, a mohou tak učinit pouze jednou. Kromě kontrol, které jsou zabudovány v systému podávání zpráv, provádí GŘ TAXUD také namátkové kontroly dokumentace v papírové podobě a kontroly na místě. Tyto kontroly jsou prováděny následně (ex post), na základě vzorku vybíraného podle rizik. Tato kontrolní strategie umožňuje udržet administrativní zátěž příjemců grantů na co nejnižší úrovni a úměrně k rozděleným prostředkům z rozpočtu a předpokládaným rizikům. Dopad zjednodušení, například nahrazení skutečných nákladů paušálními částkami, bude zřejmě z hlediska rozpočtových přínosů zanedbatelný. Jeho hlavním přínosem bude zvýšení efektivity a snížení administrativní zátěže v členských státech a v Komisi. 4. Náklady a přínosy kontrol Zavedené kontroly poskytují GŘ TAXUD dostatečnou záruku kvality a správnosti výdajů a snižují riziko nedodržování předpisů. Hloubka posouzení dosahuje úrovně tři[44] v případě společných akcí a úrovně čtyři[45] v případě veřejných zakázek. Přínosem uvedené kontrolní strategie je snížení potenciálního rizika pod 2 % celkového rozpočtu; týká se všech příjemců. Další opatření, která by ještě více snižovala riziko, by byla spojena s neúměrně vysokými náklady, a proto se s nimi nepočítá. GŘ TAXUD se domnívá, že mezi tímto a stávajícím programem nejsou z hlediska kontroly žádné odchylky a použije stejnou kontrolní strategii na program Fiscalis 2020. Náklady související s prováděním výše uvedené strategie jsou omezeny na 2,60 %[46] celkového rozpočtu a očekává se, že toto procento zůstane stejné. Kontrolní strategie programu je považována za účinnou s ohledem na snížení rizika neshody s předpisy pod 2 % a úměrnou v souvislosti s riziky, která s sebou program nese. 2.3 Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Kromě uplatnění všech regulačních kontrolních mechanismů GŘ vypracuje strategii pro boj proti podvodům, která je v souladu s novou strategií Komise proti podvodům (CAFS), která byla přijata dne 24. června 2011, aby se mimo jiné zajistilo, že jeho vnitřní kontroly zaměřené proti podvodům jsou plně v souladu s CAFS a přístup k řízení rizika podvodů je zaměřen na zjišťování oblastí s rizikem podvodů a adekvátních reakcí. V případě potřeby budou vytvořeny skupiny k navazování a udržování kontaktů a odpovídající nástroje IT zaměřené na analýzu případů podvodu souvisejících s programem Fiscalis 2020. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU 3.1 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie · Stávající výdajové rozpočtové linie V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek Počet [název……………………….……...……….] || RP/NRP ([47]) || zemí ESVO[48] || kandidátských zemí[49] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení || || || || || || · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek Počet [název……………………….……...……….] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení || || || || || || 1 || 14.04.04 – Fiscalis 2020 || RP || NE || ANO || NE || NE 1 || 14.01.04.05 Fiscalis 2020 – Výdaje na správu a řízení || NRP || NE || NE || NE || NE 3.2 Odhadovaný dopad na výdaje[50] 3.2.1 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje Náklady související s případným zavedením nového evropského systému informačních technologií, pokud to bude zapotřebí, při provádění návrhu o dani z finančních transakcí (FTT) nejsou v rozpočtu programu Fiscalis 2020 zahrnuty vzhledem k rané fázi procesu návrhu FTT. v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce || 1 || Inteligentní růst podporující začlenění GŘ: TAXUD || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021-2023 || CELKEM  Operační prostředky || || 14.0404 – Fiscalis 2020 || Závazky || (1a) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 Platby || (2a) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[51] || || 14.010405 || || (3) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 CELKEM prostředky pro GŘ TAXUD || Závazky || =1+1(a)+3 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33,610 || || 234,370 Platby || =2+2(a)+3 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 Platby || (5) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33,610 || || 234,370 Platby || =5+ 6 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM GŘ: TAXUD ||  Lidské zdroje || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811  Ostatní správní výdaje || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 GŘ TAXUD CELKEM || || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021-2023 || CELKEM CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 38,603 || 38,603 || 38,603 || 38,703 || 38,703 || 38,703 || 38,803 || || 270,721 Platby || 14,620 || 29,609 || 32,940 || 35,300 || 35,345 || 35,355 || 35,390 || 52,162 || 270,721 Odhadovaný dopad na operační prostředky – Návrh vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM VÝSTUPY Druh výstupu[52] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem Zvláštní cíl: zlepšit fungování systémů zdanění, zejména cestou spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich orgány daňové správy, jejich úředníky a externími odborníky. Budování kapacit v oblasti IT || Počet smluv o IT || || cca 20 || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 164,150 Společné akce || Počet uspořádaných akcí || || cca 260 || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 59,850 Budování lidských kapacit || Počet vzdělávacích akcí || || bude doplněno || 1,310 || || 1,310 || || 1,310 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,510 || || 9,670 || || || || || || || || || || || || || || || || NÁKLADY CELKEM || || || || 33,310 || || 33,310 || || 33,310 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,510 || || 233,670 3.2.2 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy 3.2.2.1 Shrnutí – Návrh vyžaduje využití správních prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811 Ostatní správní výdaje || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 Mimo OKRUH 5[53] víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Ostatní výdaje správní povahy || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. CELKEM || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 3.2.2.2 Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů – Návrh vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) 14 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 14 01 01 02 (při delegacích) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[54] 14 01 02 01 (SZ, ZAP, dočasní zaměstnanci, VNO z celkového rámce) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 14 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [55] || – v ústředí[56] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. – při delegacích || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. CELKEM || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 14 je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Činnosti související s řízením programu, v úzkém slova smyslu[57], a činnosti související s prováděním programu, jako jsou studie, rozvoj, údržba a provoz evropských systémů IT Externí zaměstnanci || Asistence pro činnosti provádění programu, jako jsou studie, rozvoj, údržba a provoz evropských systémů IT 3.2.3 Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem – Návrh je v souladu s víceletým finančním rámcem do roku 2020. 3.2.4 Příspěvky třetích stran – Návrh nepočítá se spolufinancováním od třetích stran. 3.2.5 Odhadovaný dopad na příjmy – Na straně příjmů má návrh potenciálně omezený finanční dopad: budou-li uloženy sankce (uvedené v článku 13), budou zaúčtovány do všeobecných příjmů rozpočtu EU. [1] KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne 29. června 2011, Rozpočet – Evropa 2020. [2] KOM(2010) 2020 v konečném znění, 3. března 2010: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. [3] Hodnocení programu Fiscalis 2013 v polovině období: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf [4] DELOITTE, Budoucí obchodní struktura pro celní unii a model spolupráce v oblasti daní v Evropě (The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe). [5] Zápis z 9. schůzky výboru Fiscalis ze dne 3. května 2011. [6] Součet připojovacích míst pro celní i daňové účely. [7] COM(2012) 388 final [8] Dříve nazývané transevropské systémy informačních technologií. [9] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [10] The Evaluation Partnership, hodnocení programu Clo 2013 v polovině období, strany 72 až 80. RAMBOLL, hodnocení programu Fiscalis 2013 v polovině období, odstavce 268–305. [11] KOM(2011) 398 v konečném znění ze dne 29. června 2011. [12] KOM(2011) 706 v konečném znění ze dne 9. listopadu 2011. [13] KOM(2010) 245 v konečném znění/2, Digitální agenda pro Evropu. [14] KOM(2010) 546 ze dne 6. října 2010, Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020: Unie inovací. [15] KOM(2010) 682 ze dne 23. listopadu 2010, Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa. [16] KOM(2010) 614, Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020: Integrovaná průmyslová politika. [17] KOM(2011) 206 v konečném znění. [18] Úř. věst. C …, …, s. …. [19] Odkaz na závěrečné(á)/průběžné(á) hodnocení. [20] KOM(2010) 2020. [21] Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 1. [22] KOM(2004) 373. [23] Bude doplněno. [24] KOM(2010) 700. [25] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [26] Úř. věst. L 330, 15.12.2007, s. 1. [27] Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1. [28] Úř. věst. L 316, 31.10.1992, s. 21. [29] Úř. věst. L 176, 5.7.2011, s. 24. [30] Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51. [31] Úř. věst. L 84, 31.3.2010, s. 1. [32] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [33] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting). [34] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení. [35] KOM(2010) 2020 v konečném znění, 3. března 2010: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. [36] KOM(2010) 245 v konečném znění/2, Digitální agenda pro Evropu. [37] KOM(2010) 546, 6. října 2010, Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020: Unie inovací. [38] KOM(2010) 614, Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020: Integrovaná průmyslová politika. [39] KOM(2011) 206 v konečném znění. [40] Součet připojovacích míst pro celní i daňové účely. [41] KOM(2005) 124, 6. dubna 2005, rozpočet ve výši 745 mil. EUR ve finančním rámci 2007–2013. [42] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [43] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [44] Hloubka kontrol – úroveň tři: kontrola s ohledem na plně nezávislé podpůrné informace. [45] Hloubka kontrol – úroveň čtyři: kontrola s přihlédnutím k přístupu k základní dokumentaci a včetně přístupu k základní dokumentaci, která je k dispozici ve stádiu zpracovávání dotazu. [46] Náklady zahrnují počet FTE provádějících kontroly vynásobený průměrnými personálními náklady, dále výdaje na externí audity a výdaje na údržbu systému ART. [47] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky. [48] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [49] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu. [50] Výdaje jsou vyjádřeny v běžných cenách. [51] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [52] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.). [53] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [54] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník. [55] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé linie „BA“). [56] V podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond. [57] Počet pozic zahrnutých do řízení programu v úzkém slova smyslu je omezen na 18.