Ve zprávě Účetního dvora se rovněž rozlišují dva typy výdajových programů – nárokové programy a režimy úhrady nákladů – s různými modely rizika. Podle zprávy dominují chybám zjištěným v roce 2014 chyby ve způsobilosti v režimech úhrad nákladů. Chyby v kategorii úhrady nákladů zahrnují především závažná porušení pravidel pro zadávání veřejných zakázek u zadávacích řízení a při realizaci zakázky. Co se týče nárokových programů, mezi typické chyby patří vykazování nadměrné plochy zemědělských pozemků zemědělci a správní chyby s dopadem na platby zemědělcům. Podíl na celkové odhadované míře chyb podle typů chyb je znázorněn v následujícím grafu.

3.Shrnutí odpovědí členských států

3.1Měření výsledků v oblasti výkonnosti

V kapitole 3 výroční zprávy nazvané „Rozpočet EU a dosahování výsledků“ Účetní dvůr analyzuje výkonnost z hlediska strategie Evropa 2020 a přezkoumává výkonnostní prvky zavedené novým VFR na období 2014–2020. Členské státy byly dotázány, zda již používají nebo se chystají používat společné ukazatele zavedené pro pět fondů EU. U čtyř z těchto fondů (Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropský námořní a rybářský fond (ENRF), Evropský sociální fond (ESF) a Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR)) z odpovědí vyplynulo, že téměř všechny členské státy společné ukazatele již používají nebo se chystají je používat. U Fondu soudržnosti (FS) 57 % členských států uvedlo, že společné ukazatele již používá, a 14 % prohlásilo, že používání společných ukazatelů se neuplatňuje. V následujícím grafu jsou odpovědi členských států uvedeny podrobněji.

Co se týče používání dodatečných nebo doplňkových ukazatelů, několik členských států – Francie, Litva, Lucembursko, Řecko, Spojené království a Španělsko – odpovědělo, že používají ukazatele specifické pro jednotlivé programy nebo dodatečné ukazatele, často vymezené řídicími orgány a začleněné do výkonnostního rámce operačního programu. V některých případech jsou společné ukazatele doplněny o ukazatele na vnitrostátní úrovni. Polsko například v případě EFRR, FS a ESF používá:

„… celou řadu ukazatelů uplatňovaných na úrovni projektů, jež pochází ze společného seznamu klíčových ukazatelů vypracovaného ministrem pro regionální rozvoj. Seznam obsahuje společné ukazatele na evropské úrovni stanovené v nařízeních o fondech a klíčové ukazatele stanovené na vnitrostátní úrovni.“

Portugalsko zdůraznilo, že na období 2014–2020 byly u operačních programů s podobnými cíli používané ukazatele harmonizovány a že „kromě seznamu společných ukazatelů Společenství existuje i seznam harmonizovaných vnitrostátních ukazatelů“.

Členské státy rovněž předložily seznamy ukazatelů specifických pro jednotlivé programy, jež používají pro různé fondy, nebo poskytly podrobnější informace o těchto ukazatelích. Švédsko uvedlo, že u devíti programů EFRR používá přibližně 35 ukazatelů výstupů a „zhruba 30 ukazatelů výkonnosti, jež mají souvislost s investičními prioritami a konkrétními cíli v rámci programů“. Dánsko předložilo svůj seznam ukazatelů dopadů, výstupů a výsledků pro EZFRV, ESF a ENRF. Slovensko uvedlo jednotlivé ukazatele vypracované centrálním koordinačním orgánem a používané pro různé programy a rovněž poskytlo seznam ukazatelů pro evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy).

Členské státy byly rovněž dotázány, zda by byly schopny poskytnout relevantní údaje o ukazatelích, jež budou k dispozici při přezkumu VFR v polovině období plánovaném na rok 2017. Některé členské státy včetně Dánska, Francie a Řecka odpověděly, že do roku 2017 není možné relevantní údaje poskytnout, a to zejména proto, že úroveň realizace některých operačních programů bude příliš nízká a údaje nebudou dostatečně významné. Řecko uvedlo:

„Informace o dosahování vnitrostátních cílů strategie Evropa 2020 budou k dispozici ve zprávě o pokroku ESS v roce 2017 (a v roce 2019). Jelikož však výsledky realizace operačních programů se do předložení zprávy v roce 2017 ještě neprojeví, nedá se předpokládat, že pro přezkum VFR v polovině období budou k dispozici významné údaje.“

Portugalsko a Polsko kladly důraz na skutečnost, že pro zajištění pravidelného podávání zpráv o kvalitě mají zaveden komplexní systém podávání zpráv. Polsko nicméně uvedlo, že:

„… nebude možné poskytnout shrnutí dopadu fondů EU v rámci finančního výhledu 2014–2020, dokud nebude dosaženo dostatečného pokroku – v roce 2017 bude příliš brzy na to, aby bylo možné dospět ke shrnujícím závěrům.“

Několik dalších členských států, např. Česká republika, Chorvatsko, Irsko, Rakousko a Slovinsko, si bylo jisto, že pro programy v rámci některých fondů bude do roku 2017 možné relevantní údaje poskytnout. Česká republika uvedla, že:

„… bude schopna poskytnout spolehlivé údaje na základě systému zavedeného v České republice pro účely podávání zpráv týkajících se zhodnocení aktuální situace, pokroku a vývoje.“