COM

COM

Na základě programu stability z roku 2020 se očekává, že schodek veřejných financí Francie dosáhne v roce 2020 výše 9,0 % HDP, což je nad referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila.

Dne 20. března 2020 přijala Komise sdělení o aktivaci obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu. Tato doložka stanovená v čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 3, čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97 a čl. 3 odst. 5 a čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. Komise ve svém sdělení Radě předestřela svůj názor, že vzhledem k očekávanému závažnému hospodářskému útlumu v důsledku rozšíření onemocnění COVID-19 umožňují stávající podmínky aktivaci doložky. Hodnocení Komise odsouhlasili 23. března 2020 ministři financí členských států. Aktivace obecné únikové doložky umožňuje dočasně se odchýlit od postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, pokud to neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. Pokud jde o nápravnou složku, může Rada na doporučení Komise rovněž rozhodnout o přijetí revidované fiskální trajektorie. Obecná úniková doložka nicméně nepozastavuje postupy v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Členským státům dovoluje odchýlit se od rozpočtových požadavků, které by se uplatňovaly za normálních okolností, a Komisi a Radě umožňuje provádět v rámci paktu nezbytná opatření pro koordinaci politik.

Dne 13. července 2018 bylo Francii doporučeno, aby zajistila, že nominální míra růstu primárních výdajů vládních institucí po odečtení diskrečních opatření na straně příjmů a jednorázových výdajů v roce 2019 nepřekročí 1,4 % (dále jen „referenční hodnota pro výdaje“), což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP . Na základě údajů o plnění rozpočtu a prognózy Komise výdaje překročily referenční hodnotu, s odchylkou od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle ve výši 1,0 % HDP v roce 2019, což ukazuje na významnou odchylku. V roce 2019 ke zlepšení strukturálního salda nedošlo , což rovněž ukazuje na významnou odchylku ve výši 0,6 % HDP. Podobné posouzení bylo provedeno za období let 2018 a 2019. Nedostatek souladu s požadavky preventivní složky je přitěžujícím faktorem pro posouzení toho, zda Francie v roce 2019 zjevně nesplnila kritérium dluhu.

Celkový schodek se zvýšil z 2,3 % HDP v roce 2018 na 3,0 % v roce 2019, a to zejména díky statistickému dopadu transformace daňových úlev v souvislosti s konkurenceschopností a zaměstnaností (CICE) do trvalého přímého snížení sociálních příspěvků hrazených zaměstnavatelem. Tento dopad představuje přibližně 0,9 % HDP. Odhaduje se, že veřejné investice vzrostly z 3,4 % HDP v roce 2018 na 3,6 % v roce 2019, což je nad úrovní schodku veřejných financí v roce 2019.

Ve své zprávě o zemi za rok 2020 Komise dospěla k závěru, že Francie dosáhla určitého pokroku při řešení doporučení pro jednotlivé země z roku 2019. Konkrétně Francie dosáhla významného pokroku v podpoře růstu podniků, určitého pokroku při řešení nedostatků v oblasti dovedností a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, zjednodušování daňového systému, provádění investic do zajištění transformace energetiky a při zlepšování digitální infrastruktury. Omezeného pokroku bylo rovněž dosaženo při podpoře integrace na trhu práce a zajištění rovných příležitostí, zlepšení výkonnosti výzkumu a inovací a omezení byrokratických překážek. Pokud jde o fiskální strukturální reformy, Francie sice dosáhla omezeného pokroku při reformě důchodového systému, avšak nedosáhla žádného pokroku v dalším rozvoji a provádění přezkumu výdajů prostřednictvím programu „Public Action 2022“.

Od roku 2016 se reálný HDP ve Francii zvýšil nad potenciál, což bylo způsobeno dynamickými investicemi a zlepšením čisté vývozní pozice, zatímco soukromá spotřeba zůstala utlumená. Růst nominálního HDP se v roce 2017 zrychlil a v letech 2018 a 2019 byl i nadále silný, a to navzdory zpomalení hospodářské aktivity. Růst byl podpořen vyšším deflátorem HDP. Při vysvětlení nedostatečného pokroku Francie k dosažení souladu s doporučenou hodnotou pro snižování dluhu v roce 2019 nelze tedy jako polehčujícím faktorem argumentovat makroekonomickými podmínkami.

Z oznámených údajů vyplývá, že Francie nedosáhla v roce 2019 dostatečného pokroku k dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu (viz tabulka č. 1), jelikož rozdíl od minimální lineární strukturální korekce činil 2,0 % HDP.

b.za druhé by zbývající roční strukturální korekce během přechodného období nikdy neměla překročit ¾ % HDP (ledaže by z první podmínky vyplývalo roční úsilí vyšší než ¾ % HDP).

a.zaprvé, aby bylo zajištěno, že doporučené hodnoty pro snižování dluhu bude dosaženo do konce přechodného období, neměla by se roční strukturální korekce odchylovat od minimální lineární strukturální korekce (MLSA) o více než ¼ % HDP;

Po zrušení postupu při nadměrném schodku v červnu 2018 se na Francii vztahuje tříleté přechodné období, aby se zajistil dostatečný pokrok směrem k dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu. Toto přechodné období začalo v roce 2018 a skončí v roce 2020. V zájmu zajištění nepřetržitého a účinného pokroku při plnění požadavků během přechodného období by Francie měla současně dodržovat následující dvě podmínky týkající se úpravy strukturálního salda:

Program stability obsahuje informace o podstatných opatřeních ke zvládání pandemie a podpoře hospodářství. Dopad těchto podpůrných opatření na zvýšení schodku v roce 2020 se odhaduje na 1,9 % HDP. Zahrnují dodatečné výdaje na zdravotní péči ve výši 8 miliard EUR, převody do programů částečné nezaměstnanosti ve výši 24 miliard EUR, dotace v rámci odvětvového vyrovnávacího fondu pro malé a střední podniky ve výši 7 miliard EUR a vytvoření fondu pro mimořádné události ve výši 2,5 miliardy EUR. Opatření v oblasti likvidity a veřejné záruky určené na podporu podniků činí dalších přibližně 385 miliard EUR (17,1 % HDP). Na základě podrobnějších informací posoudí příslušné statistické úřady, zda mají tato opatření bezprostřední dopad na rozpočet, či nikoli. Střednědobý fiskální výhled zůstává každopádně značně nejistý.

4.4. Střednědobá situace veřejného dluhu

Poté co se od roku 2013 dluh veřejných financí stále zvyšoval, zůstal mezi lety 2016 a 2018 stabilní na zhruba 98 % HDP, což bylo způsobeno trvale vysokým schodkem veřejných financí zaznamenaným za stejné období, jakož i relativně nízkým nominálním růstem HDP během většiny let. V roce 2019 se míra zadlužení stabilizovala na úrovni 98,1 %, což odráží efekt projevující se zvyšováním dluhu plynoucím z primárního schodku a, i když klesajících, výdajů na úroky. To bylo kompenzováno růstem reálného HDP a růstem cen (účinek inflace) a mírně dynamikou dluhu snižující zadlužení.

Podle prognózy Komise z jara 2020 se očekává, že veřejný dluh vzroste z 98,1 % HDP v roce 2019 na 116,5 % v roce 2020.

Hodnocení udržitelnosti dluhu aktualizované podle prognózy Komise z jara 2020 potvrzuje, že navzdory rizikům zůstává zadlužení ve Francii ve střednědobém horizontu udržitelné, což zohledňuje důležité zmírňující faktory (včetně profilu dluhu). Konkrétně, přestože se pozice vládního dluhu v důsledku krize COVID-19 zhoršila, očekává se, že poměr dluhu k HDP v základní linii bude ve střednědobém horizontu na udržitelné (klesající) trajektorii (graf 1).

Graf 1: Poměr veřejného dluhu k HDP, Francie, (v % HDP)

Zdroj: útvary Komise.

4.5 Další faktory předložené členským státem

Dne 14. května 2020 zaslaly francouzské orgány v souladu s čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1467/97 dopis, v němž uvedly rozhodující faktory. Hlavní faktory, které tyto orgány uvedly, již v zásadě pokrývá analýza obsažená v předchozích oddílech. Další faktory, které ještě nebyly uvedeny výše, představují nashromážděné strukturální úsilí ve výši přibližně 0,4 % HDP v letech 2018 a 2019, a to podle výpočtů příslušných orgánů; omezování růstu veřejných výdajů, vyloučení daňových úlev a vytvoření subjektu France Compétences, čehož výsledkem je průměrné roční zvýšení o ¼ procentního bodu HDP v reálném vyjádření v letech 2018 a 2019 a pokles poměru veřejných výdajů k HDP o 1,3 procentních bodů mezi lety 2017 a 2019.

5. Závěry

Podle programu stability plánuje Francie v roce 2020 zvýšit schodek veřejných financí na 9,0 %, což je nad referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou Smlouvou a nikoli blízko ní. Plánované překročení referenční hodnoty je považováno za výjimečné, nikoli však dočasné.

Hrubý veřejný dluh činil na konci roku 2019 98,1 % HDP, a převyšoval tak referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Francie v roce 2019 neučinila dostatečný pokrok k dosažení souladu s doporučenou hodnotou pro snižování dluhu.

V souladu se Smlouvou a Paktem o stabilitě a růstu byly v této zprávě rovněž posouzeny rozhodující faktory.

Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, pokud jde o soulad s kritériem schodku v roce 2020, tyto faktory však v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na základě kritéria schodku v případě Francie nelze zohlednit, protože poměr veřejného dluhu k HDP přesahuje referenční hodnotu 60 % a nejsou splněny dvě současně platné podmínky, totiž že schodek veřejných financí zůstává blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné.

Pokud jde o dodržení kritéria dluhu v roce 2019, z rozhodujících faktorů, zejména i) pozorovaných makroekonomických podmínek, ii) určitého pokroku při provádění strukturálních reforem podporujících růst v minulých letech a iii) významné odchylky od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, vyplývá, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 není splněno.

Celkově analýza naznačuje, že kritéria schodku a dluhu stanovená ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 nejsou splněna.