Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Estonska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Estonska na období 2012–2015 /* COM/2012/0311 final - 2012/ () */





Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Estonska na rok 2012 a stanovisko Rady k programu stability Estonska na období 2012–2015 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Evropské komise[2], s ohledem na závěry Evropské rady, s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3], s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, vzhledem k těmto důvodům: (1) Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Evropské komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření za účelem posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. (2) Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (na období 2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států[4], které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci své vnitrostátní hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti. (3) Dne 12. července 2011 přijala Rada doporučení k národnímu programu reforem Estonska na rok 2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Estonska na období 2011–2014. (4) Dne 23. listopadu 2011 přijala Komise druhou roční analýzu růstu, která zahájila druhý evropský semestr integrované koordinace politik ex ante vycházející ze strategie Evropa 2020. Dne 14. února 2012 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 zprávu mechanismu varování[5], ve které Estonsko není uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden hloubkový přezkum. (5) Dne 2. března 2012 potvrdila Evropská rada priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další diferencované fiskální konsolidace podporující růst, obnovy běžného poskytování úvěrů v ekonomice, podpory růstu a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize a modernizace veřejné správy. Vyzvala členské státy, aby provedly specifická doporučení Rady na rok 2011 a promítly své priority do konkrétních opatření, jež by se zahrnula do jejich programů stability nebo konvergenčních programů a do jejich národních programů reforem. (6) Evropská rada dne 2. března 2012 také vyzvala členské státy, které se účastní Paktu euro plus, aby včas předložily své závazky, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a do národních programů reforem. (7) Dne 26. dubna 2012 předložilo Estonsko svůj program stability na období 2012–2015 a svůj národní program reforem na rok 2012. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. (8) Na základě posouzení programu stability podle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastává stanovisko, že makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové projekce v programu je realistický na období 2012–2013, neboť se očekává průměrný růst HDP kolem 2,4 %. Prognóza Komise z jara 2012 počítá v roce 2013 s růstem HDP ve výši 3,8 %. Cílem rozpočtové strategie nastíněné v programu je zajistit udržitelnou fiskální politiku, jež podporuje vyvážený růst, dosažením strukturálního přebytku a zároveň zajištěním dostatečných rozpočtových rezerv a snížením daňového zatížení práce. Strategie je také zaměřena na plnění požadavků Paktu o stabilitě a růstu. Program hodlá překročit střednědobý rozpočtový cíl, který spočívá ve vytváření strukturálního přebytku od roku 2012. Tento střednědobý cíl odpovídá požadavkům Paktu o stabilitě a růstu. Na základě (nově vypočteného) strukturálního rozpočtového salda[6] je míra růstu veřejných výdajů, při zohlednění diskrečních opatření na straně příjmů, v souladu s výdajovým kritériem Paktu o stabilitě a růstu ve všech letech kromě roku 2013 (kdy má být střednědobého cíle podle plánu dosaženo) a roku 2014. Souběžně je program zacílen na dosahování celkových přebytků od roku 2014. Poměr dluhu k HDP je zřetelně pod 60 % a podle programu by po roce 2013 měl klesat tak, aby v roce 2015 dosahoval kolem 10 %. (9) V roce 2011 dosáhlo Estonsko značného rozpočtového přebytku. Projektovaná míra hospodářského růstu pro rok 2012 v prognóze Komise z jara 2012 se jeví daleko slabší než pro rok 2011, neboť klesá ze 7,6 % na 1,6 %, a je tudíž nezbytná další kontrola efektivity výdajů. Estonsko v roce 2012 hodlá zavést strukturální rozpočtové pravidlo, aby napomohlo udržení kontroly nad výdaji. Toto pravidlo by mělo být doplněno posílením závazné povahy víceletých cílů na straně výdajů, jakmile bude toto rozpočtové pravidlo zavedeno. Estonsko tedy v této oblasti částečně provedlo doporučení z roku 2011. (10) Pokud jde o trh práce, byla učiněna řada kroků v oblasti zdanění práce. Motivaci pracovat však lze zlepšit vyřešením narůstajícího trendu pobírání invalidních důchodů a dávek v pracovní neschopnosti a zajištěním toho, aby se osobám z nízkých i vysokých příjmových kategorií, které pobírají dávky v nezaměstnanosti a rodičovské příspěvky, vyplatilo pracovat. Ačkoli se vynakládá slibné úsilí na snížení vysoké nezaměstnanosti, je stále vysoká dlouhodobá nezaměstnanost a nezaměstnanost mládeže. V důsledku toho se zvyšuje riziko chudoby u dětí v domácnostech nezaměstnaných a musí být řešeno efektivními sociálními službami, včetně služeb péče o rodinu. Samotná podpora rodiny by mohla být efektivnější rozpočtově neutrálním způsobem, pokud by lépe zacílila na přidělování rodičovských a rodinných dávek a odstranila se neefektivní osvobození od daně z příjmů související s dětmi. (11) Opatření v národním akčním plánu energetické účinnosti jsou stále nedostatečná vzhledem k současnému trendu přechodu na jiný druh dopravy opouštěním prostředků veřejné dopravy. Vozový park nových vozidel v Estonsku je energeticky nejnáročnější v EU Spotřební daně z pohonných hmot jsou pro změnu modelů chování spotřebitelů nedostatečné. Provedení několika směrnic EU z oblasti energetiky do vnitrostátního práva doposud nebylo plně završeno. Estonsko stále potřebuje diverzifikovat své zásobování energií. Elektrická infrastruktura by se mohla zmodernizovat tak, aby začlenila narůstající objemy větrné energie. (12) Kvalita a dostupnost odborného vzdělávání se značně zlepšila a na období 2012–2013 se plánují další modernizační opatření. Přechod od obecného vzdělání k odbornému vzdělávání je třeba zlepšit a mohlo by se zvážit zobecnění programů více založených na učení prací. Účast na celoživotním učení se zlepšuje, zaměření na málo kvalifikované pracovníky je však nedostatečné. Nadále jsou problémy se slaďováním výstupů ze vzdělání s potřebami trhu práce. Rovněž je naléhavě třeba zreformovat vyšší sekundární vzdělávání a dále zlepšovat poskytování služeb vzdělávání místními orgány. Spolupráce mezi podnikovým sektorem a zařízeními vysokoškolského vzdělávání je nadále slabá, ačkoli by se měla dále vyvíjet část soukromého sektoru náročná na znalosti. (13) Existuje dlouhodobá potřeba zajistit finanční udržitelnost místních správ s cílem zohlednit trend demografického poklesu a zajistit vyrovnaný a konkurenceschopný regionální rozvoj, jakož i zajistit lepší poskytování veřejných služeb na místní úrovni a optimalizovat využití poměrně rozptýlených zdrojů. Většina místních správ má omezenou velikost, a tudíž obtíže s tím, aby všem poskytovala nezbytné služby sociální, zdravotní, služby trhu práce, služby dopravní a vzdělávací. (14) V rámci Paktu euro plus přijalo Estonsko řadu závazků. Tyto závazky a provádění závazků předložených v roce 2011 souvisejí s podporou zaměstnanosti, zlepšováním konkurenceschopnosti a zvyšování udržitelnosti veřejných financí. Komise posoudila plnění závazků z Paktu euro plus. Výsledky tohoto posouzení byly zohledněny v doporučeních. (15) V kontextu evropského semestru provedla Komise důkladnou analýzu hospodářské politiky Estonska. Zabývala se programem stability i národním programem reforem. Zohlednila nejenom jejich relevanci pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Estonsku, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k tomu, že je potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské unii přispíváním k tvorbě budoucích vnitrostátních rozhodnutí z úrovně EU. Její doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do níže uvedených doporučení (1) až (5). (16) Rada na základě tohoto posouzení prozkoumala program stability Estonska a její stanovisko[7] je promítnuto zejména do níže uvedeného doporučení (1), DOPORUČUJE, aby Estonsko v období 2012–2013 provedlo tato opatření: 1. Zachovat zdravou fiskální pozici provedením rozpočtových plánů jak stanoveno, přitom zajistit dosažení střednědobého rozpočtového cíle nejpozději do roku 2013 a dosažení souladu se směrnou hodnotou pro výdaje. Doplnit plánované rozpočtové pravidlo závaznějšími víceletými pravidly pro výdaje v rámci střednědobého rozpočtového rámce, nadále zvyšovat efektivitu veřejných výdajů a vystupňovat boj proti stínové ekonomice. 2. Zlepšovat motivaci pracovat racionalizací systému sociálních dávek a zlepšením pružnosti v přidělování dávek v invaliditě, dávek v nezaměstnanosti a rodičovských dávek a přitom zajistit odpovídající sociální ochranu. Zlepšit poskytování sociálních služeb, přitom lépe zacílit rodinné a rodičovské dávky a odstranit osvobození od daně z příjmů související s dětmi, jež narušují trh práce. Zvýšit zapojení mladých a dlouhodobě nezaměstnaných do trhu práce. 3. Propojit školení a vzdělávání efektivněji s potřebami trhu práce a posílit spolupráci mezi podniky a akademickou obcí. Zvýšit příležitosti pro málo kvalifikované pracovníky ke zlepšení jejich přístupu k celoživotnímu učení. Podporovat upřednostňování a internacionalizaci výzkumných a inovačních systémů. 4. Zlepšit energetickou účinnost, zejména budov a v dopravě a posílit environmentální pobídky týkající se vozidel a odpadu, v rámci toho zvážit pobídky v podobě zdanění vozidel. Podporovat využívání obnovitelných zdrojů energie, a to i pomocí zdokonalené infrastruktury a právních předpisů. Nadále rozvíjet přeshraniční vztahy v zájmu ukončení relativní izolace trhu. 5. Zlepšit fiskální udržitelnost; přitom zlepšovat efektivitu místních správ a zajistit efektivní poskytování služeb, zejména výraznějšími pobídkami ke slučování obcí nebo k jejich zvýšené spolupráci. Relevantní reformní návrhy by měly být zavedeny v přiměřeném časovém rámci. V Bruselu dne Za Radu předseda [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2012) 311 final. [3] P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047 [4] Rozhodnutí Rady 2012/238/EU ze dne 26. dubna 2012. [5] COM(2012) 68 final. [6] Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a dočasných opatření, nově vypočtené útvary Komise na základě informací poskytnutých v programu a za použití společně dohodnuté metodiky. [7] Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.