Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků /* KOM/2011/0530 v konečném znění - 2011/0231 (COD) */





DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti návrhu Přístup EU v oblasti aromatizovaných vinných výrobků již existuje a je zdůvodněn snahou o usnadnění volného pohybu zboží na jednotném trhu a ochranu zeměpisných označení, která spotřebiteli umožňují identifikovat konkrétní výrobky s vlastnostmi, které lze přičíst zeměpisnému původu. Právní rámec pro aromatizované vinné výrobky, který stanoví definice a pravidla označování výrobku, přímo ovlivňuje výrobce těchto výrobků a v menší míře prostřednictvím pravidel označování i spotřebitele. Tento návrh nahrazuje návrh Komise KOM(2007) 848, který se Komise se rozhodla stáhnout z pracovního programu Komise na rok 2011 (viz KOM(2010) 623, 27/10/2010, příloha IV), což bylo ostatním orgánům sděleno. Návrh zjednodušuje stávající pravidla a zavádí omezené změny, které zlepšují čitelnost a srozumitelnost pravidel. Zejména přizpůsobuje používané definice technickému vývoji a uvádí stávající pravidla pro zeměpisná označení do souladu s Dohodou o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dohoda TRIPS). Jeho účelem je rovněž zajištění souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie. Návrh nemění oblast působnosti stávajících pravidel pro odvětví a nemá žádný významný dopad, neboť představuje úpravu povinností, které již Unie přijala. Neformálně byli konzultováni hlavní evropští výrobci a vnitrostátní organizace, kteří neočekávají významné dopady. Výrobci aromatizovaných vinných výrobků se shodli na zachování stejného rámce a podobných pravidel. Nezbytné se zdají být pouze drobné technické úpravy. Zástupci odvětví je sdělili útvarům Komise. Z tohoto důvodu se neprovádělo další posouzení dopadů. DOSAžENÍ SOULADU SE SMLOUVOU O FUNGOVÁNÍ EVROPSKÉ UNIE Články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie rozlišují dva různé druhy aktů Komise: Článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie umožňuje normotvůrcům přenést na Komisi pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné. Na právní akty, které Komise přijme tímto způsobem, se v terminologii Smlouvy odkazuje jako na „akty v přenesené pravomoci“ (čl. 290 odst. 3). Článek 291 Smlouvy o fungování Evropské unie umožňuje členským státům přijmout veškerá nezbytná vnitrostátní právní opatření k provedení právně závazných aktů Unie. Tyto akty mohou svěřit prováděcí pravomoci Komisi, jsou-li pro jejich provedení nezbytné jednotné podmínky. Na právní akty, jež Komise přijme tímto způsobem, se v terminologii Smlouvy odkazuje jako na „prováděcí akty“ (čl. 291 odst. 4). Hlavním cílem tohoto návrhu je uvést nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných, vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (Úř. věst. L 149, 14. 6. 1991, s. 1), do souladu s těmito ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie. Normotvůrce v rámci tohoto návrhu stanoví cíle a zásady i další základní prvky, pokud jde o definici, popis, obchodní úpravu, označování a ochranu zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků. Komise by měla mít možnost přijmout prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci výrobní postupy (čl. 3 odst. 2), metody analýzy (čl. 3 odst. 3), nezbytné změny definic, požadavků, omezení, obchodních označení a popisů (článek 9), nezbytná pravidla pro zeměpisná označení (článek 29) a pravidla potřebná pro výměnu informací (čl. 33 odst. 2). Kromě toho by měl normotvůrce Komisi udělit pravomoc přijímat prováděcí akty v souladu s čl. 291 odst. 2 Smlouvy, zejména s ohledem na jednotné uplatňování pravidel na aromatizované vinné výrobky ve vztahu k zeměpisným označením (čl. 15 odst. 3, články 17, 25, 26, 27 a 30), na správní a fyzické kontroly (čl. 32 odst. 2) a na výměny informací (článek 33). PODSTATNÉ ZMěNY Další hlavní cíle jsou tyto: - lepší použitelnost, srozumitelnost a jasnost právních předpisů Unie o aromatizovaných vinných výrobcích; - zavedení řádně vymezené politiky jakosti pro aromatizované vinné výrobky na základě platných definic výrobků; - aktualizace některých obchodních názvů s ohledem na možnost zvýšení úrovně vína namísto přímého přidání alkoholu, čímž se zajistí řádná informovanost spotřebitele; - zavedení pružnějšího přístupu přesunutím pravomoci ke změně definic a popisů aromatizovaných vinných výrobků ze současného postupu spolurozhodování Evropského parlamentu a Rady na Komisi prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci; - přizpůsobení pravidel Unie novým technickým požadavkům; - přizpůsobení pravidel Unie požadavkům WTO, včetně dohody TRIPS; - definice kritérií pro uznávání nových zeměpisných označení. STRUKTURA NÁVRHU NAřÍZENÍ Návrh nařízení o aromatizovaných vinných výrobcích se skládá ze čtyř kapitol a tří příloh. Kapitola I stanoví základní definice a klasifikaci aromatizovaných vinných výrobků. Kapitola II se zabývá popisem, obchodní úpravou a označováním aromatizovaných vinných výrobků. Odkazuje na požadavky a omezení stanovené v přílohách I a II a pověřuje Komisi stanovením dalších povolených výrobních postupů. Odkazuje na mezinárodní metody analýzy aromatizovaných vinných výrobků. Stanoví rovněž zvláštní pravidla pro označování těchto výrobků. Kapitola II stanoví odkazem na přílohy I a II ucelený systém založený na tradičních jakostních postupech a novém vývoji, pokud jde o jakost výrobků. Cílem této kapitoly je poskytnout spotřebitelům jasné informace o povaze výrobků (obchodní označení) a zavázat výrobce k poskytnutí všech informací, které jsou nezbytné k tomu, aby nedocházelo k uvedení spotřebitele v omyl. Kapitola III stanoví pravidla pro zeměpisná označení v souladu s mezinárodními závazky EU. Zeměpisná označení, jejichž seznam je v současnosti uveden v nařízení č. 1601/91, jsou převedena do rejstříku, který je zřízen článkem 22 tohoto nařízení. Kapitola III stanoví, že formální část informací těchto označení se zveřejňuje do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost. V kapitole IV jsou uvedena obecná, přechodná a závěrečná ustanovení. Příloha I obsahuje technické definice a požadavky pro výrobu aromatizovaných vinných výrobků. Příloha II obsahuje obchodní označení a související popis aromatizovaných vinných výrobků. Srovnávací tabulka je stanovena v příloze III. Návrh nemá žádné finanční důsledky pro rozpočet Unie. 2011/0231 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 a článek 114 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise[1], poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[2], v souladu s řádným legislativním postupem[3], vzhledem k těmto důvodům: 1. Nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 ze dne 10. června 1991, kterým se stanoví obecná pravidla pro definici, označování a obchodní úpravu aromatizovaných vín, aromatizovaných, vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů[4], a nařízení Komise (ES) č. 122/94 ze dne 25. ledna 1994, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1601/91[5], se osvědčila při úpravě aromatizovaných vín, aromatizovaných, vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (dále jen „aromatizované vinné výrobky“). Avšak s ohledem na technologické inovace, vývoj trhu a měnící se očekávání spotřebitelů je nezbytné aktualizovat pravidla pro definici, popis, obchodní úpravu, označování a ochranu zeměpisných označení některých aromatizovaných vinných výrobků, přičemž se musí vzít v úvahu tradiční výrobní postupy. 2. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost jsou potřebné další změny, aby byly pravomoci svěřené Komisi podle nařízení (EHS) č. 1601/91 uvedeny do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy“). S ohledem na oblast působnosti těchto změn je vhodné zrušit nařízení (EHS) č. 1601/91 a nahradit jej novým zněním. Nařízení (ES) č. 122/94 zavádí pravidla pro aromatizaci a přidávání alkoholu použitelná na některé aromatizované vinné výrobky. V zájmu jasnosti by měla být začleněna do tohoto nového znění. 3. Aromatizované vinné výrobky jsou důležité pro spotřebitele, výrobce a zemědělské odvětví v Unii. Opatření platná pro aromatizované vinné výrobky by měla přispět k dosažení vysoké úrovně ochrany spotřebitele, zabránění klamavým praktikám a dosažení transparentnosti trhu a spravedlivé hospodářské soutěže. Tato opatření tak budou chránit dobrou pověst, které aromatizované vinné výrobky z Unie dosáhly na vnitřním i světovém trhu, protože budou nadále zohledňovat tradiční postupy používané při výrobě aromatizovaných vinných výrobků, ale i zvýšené požadavky na ochranu spotřebitele a informace. Rovněž by se mělo přihlížet k technologickým inovacím u výrobků, neboť tyto inovace přispívají ke zlepšení jejich jakosti, aniž by to mělo vliv na tradiční charakter dotyčných aromatizovaných vinných výrobků. 4. Výroba aromatizovaných vinných výrobků představuje důležité odbytiště pro zemědělské odvětví Unie, což by mělo být právním rámcem zřetelně vyjádřeno. 5. V zájmu spotřebitelů by se toto nařízení mělo vztahovat na všechny aromatizované vinné výrobky uváděné na trh Unie, ať už jsou vyrobeny v členských státech nebo ve třetích zemích. S cílem udržet a zlepšit dobrou pověst aromatizovaných vinných výrobků z Unie na světovém trhu by se pravidla stanovená v tomto nařízení měla vztahovat rovněž na nápoje vyrobené v Unii pro vývoz. 6. Pro zajištění jasnosti a transparentnosti v oblasti právních předpisů týkajících se aromatizovaných vinných výrobků je nutné jasně vymezit výrobky, na které se uvedené předpisy vztahují, kritéria pro výrobu, popis, obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků, a zejména obchodní označení a údaj o provenienci. Stanovením těchto pravidel se upravují všechny fáze výrobního řetězce a spotřebitelé jsou chráněni a řádně informováni. 7. Definice aromatizovaných vinných výrobků by měly i nadále respektovat tradiční jakostní postupy, ale měly by být aktualizovány a s ohledem na technologický rozvoj zlepšeny. 8. Aromatizované vinné výrobky by se měly vyrábět v souladu s určitými pravidly a omezeními, které zaručují, že očekávání spotřebitelů, pokud jde o jakost a výrobní metody, budou splněna. Mají-li být mezinárodní normy v této oblasti dodrženy, měly by být stanoveny výrobní metody a Komise by měla zpravidla vycházet z metod doporučených a zveřejněných Mezinárodní organizací pro révu a víno (OIV). 9. Na aromatizované vinné výrobky by mělo být použito nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách[6] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 ze dne 16. prosince 2008 o látkách určených k aromatizaci a některých složkách potravin vyznačujících se aromatem pro použití v potravinách nebo na jejich povrchu[7]. 10. Ethanol použitý při výrobě aromatizovaných vinných výrobků by kromě toho měl být výhradně zemědělského původu, aby tyto výrobky odpovídaly očekáváním spotřebitelů a byly v souladu s tradičními jakostními postupy. Tímto způsobem se rovněž zajistí odbytiště pro základní zemědělské produkty. 11. Vzhledem k významu a složitosti odvětví aromatizovaných vinných výrobků je třeba stanovit zvláštní opatření pro popis a obchodní úpravu aromatizovaných vinných výrobků a doplnit právní předpisy Unie v oblasti označování. Tato zvláštní opatření by rovněž měla zabránit tomu, aby byla obchodní označení aromatizovaných vinných výrobků zneužívána pro výrobky, které nesplňují požadavky stanovené v tomto nařízení. 12. Při uplatňování politiky jakosti v souladu se Smlouvou a v zájmu vysoké úrovně jakosti aromatizovaných vinných výrobků se zeměpisným označením by členské státy měly mít možnost přijmout přísnější pravidla než ta, která jsou stanovena v tomto nařízení a která se týkají výroby, popisu, obchodní úpravy a označování aromatizovaných vinných výrobků se zeměpisným označením vyrobených na jejich území. 13. Vzhledem k tomu, že nařízení Evropského parlamentu a Rady č. XXXX/20RR ze dne …. o režimech jakosti zemědělských produktů [KOM(2010) 733 v konečném znění][8], nařízení Evropského parlamentu a Rady č. XXXX/20RR [KOM(2010) 799 v konečném znění], kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů)[9], a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ze dne 15. ledna 2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1576/89[10] se nevztahují na aromatizované vinné výrobky, měla by být pro ochranu zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků stanovena zvláštní pravidla. Zeměpisná označení by měla být použita pro identifikaci aromatizovaných vinných výrobků jako výrobků pocházejících z území určité země, určitého regionu nebo místa na tomto území, jestliže lze určitou jakost, pověst nebo jinou vlastnost aromatizovaných vinných výrobků v podstatě přičíst jeho zeměpisnému původu, a měla by být zapsána Komisí do rejstříku. 14. Toto nařízení by mělo stanovit postup pro zápis, soulad, změnu a případné zrušení zeměpisných označení Unie a třetích zemí. 15. Orgány členských států by měly být odpovědné za zajišťování souladu s tímto nařízením a měla by být přijata ustanovení, aby Komise tento soulad mohla sledovat a ověřovat jeho dodržování. 16. S cílem přizpůsobit požadavky tohoto nařízení technickému vývoji v oblasti aromatizovaných vinných výrobků a zajistit ochranu zeměpisných označení by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o záležitosti stanovené v tomto nařízení. Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravných prací vedla náležité konzultace, včetně konzultací na odborné úrovni. 17. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a soustavné předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. 18. Aby bylo možné zajistit jednotné podmínky pro provedení tohoto nařízení a aby se zabránilo narušení hospodářské soutěže nebo diskriminaci mezi hospodářskými subjekty v odvětví aromatizovaných vinných výrobků, měly by být Komisi v souladu s čl. 291 odst. 2 Smlouvy svěřeny prováděcí pravomoci. S výjimkou případů, kdy je výslovně stanoveno jinak, by Komise měla tyto pravomoci vykonávat v souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[11]. 19. Při přechodu z pravidel stanovených nařízením (EHS) č. 1601/91 na pravidla stanovená v tomto nařízení by mohly vzniknout potíže, jimiž se toto nařízení nezabývá. Komise by za tímto účelem měla být zmocněna přijmout potřebná opatření. 20. K usnadnění hladkého přechodu z pravidel stanovených nařízením (EHS) č. 1601/91 na pravidla stanovená v tomto nařízení by se toto nařízení mělo použít dva roky po svém vstupu v platnost. Jakmile začne být tohoto nařízení uplatňováno, mělo by uvádění stávajících zásob na trh být povoleno až do vyčerpání zásob, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A KLASIFIKACE AROMATIZOVANÝCH VINNÝCH VÝROBKŮ Článek 1Předmět a oblast působnosti 1. Toto nařízení stanoví pravidla pro definici, popis, obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků, jakož i ochranu zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků. 2. Toto nařízení se vztahuje na všechny aromatizované vinné výrobky uváděné na trh v Evropské unii bez ohledu na to, jsou-li vyrobeny v členských státech nebo ve třetích zemích, jakož i na aromatizované vinné výrobky vyrobené v Unii pro vývoz. Článek 2Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1) „aromatizovanými vinnými výrobky“: výrobky získané z produktů v odvětví vína podle nařízení (EU) č. [XXXX/20XX. KOM(2010) 799 v konečném znění, sladěné s předpisy v oblasti společné organizace trhu ], které byly aromatizovány. Jsou klasifikovány takto: a) aromatizovaná vína, b) aromatizované vinné nápoje, c) aromatizované vinné koktejly. 2) „aromatizovaným vínem“ nápoj: a) získaný z jednoho nebo více vinných výrobků definovaných v bodě 5 části IV přílohy III nařízení (EU) č. [XXXX/20XX..KOM(2010) 799 v konečném znění, sladěné s předpisy v oblasti společné organizace trhu ] a v bodech 1 a 3 až 9 části II přílohy XII téhož nařízení, s výjimkou vína „Retsina“; b) v němž vinné výrobky uvedené v písmenu a) představují alespoň 75 % celkového objemu; c) do něhož může být přidán hroznový mošt a/nebo částečně zkvašený hroznový mošt; d) který má minimální skutečný obsah alkoholu nejméně 14,5 % objemových, maximální skutečný obsah alkoholu nižší než 22 % objemových a minimální celkový obsah alkoholu nejméně 17,5 % objemových; 3) „aromatizovaným vinným nápojem“ nápoj: a) získaný z jednoho nebo více vinných výrobků definovaných v bodech 1, 2 a 4 až 9 části II přílohy XII nařízení (EU) č. [XXXX/20XX..KOM(2010) 799 v konečném znění sladěné s předpisy v oblasti společné organizace trhu ], s výjimkou vín připravených s přidáním alkoholu a vína „Retsina“; b) v němž vinné výrobky uvedené v písmenu a) představují alespoň 50 % celkového objemu; c) do něhož může být přidán hroznový mošt; d) který má minimální obsah alkoholu nejméně 4,5% objemových a maximální skutečný obsah alkoholu nižší než 14,5 % objemových. 4) „aromatizovaným vinným koktejlem“ nápoj: a) získaný z jednoho nebo více výrobků z révy vinné definovaných v bodech 1, 2 a 4 až 11 části II přílohy XII nařízení (EU) č. [XXXX/20XX..KOM(2010) 799 v konečném znění, sladěné s předpisy v oblasti společné organizace trhu ], s výjimkou vín připravených s přidáním alkoholu a vína „Retsina“; b) v němž výrobky z révy vinné uvedené v písmenu a) představují alespoň 50 % celkového objemu; d) do něhož nebyl přidán žádný alkohol; e) který má minimální obsah alkoholu nejméně 1,2 % objemových a maximální skutečný obsah alkoholu nižší než 10 % objemových. KAPITOLA II POPIS, OBCHODNÍ ÚPRAVA A OZNAČENÍ AROMATIZOVANÝCH VINNÝCH VÝROBKŮ Článek 3 Výrobní postupy a metody analýzy pro aromatizované vinné výrobky 1. Aromatizované vinné výrobky musí být vyrobeny v souladu s požadavky, omezeními a popisy stanovenými v přílohách I a II. 2. V zájmu zohlednění očekávání spotřebitelů a splnění mezinárodních norem platných v oblasti, na které se vztahuje toto nařízení, může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci stanovit postupy týkající se produktů zpracovávaných za účelem získání aromatizovaných vinných výrobků. Při stanovení povolených postupů uvedených v prvním pododstavci vychází Komise z postupů doporučených a zveřejněných Mezinárodní organizací pro révu a víno (OIV). 3. Metody analýzy pro určování složení aromatizovaných vinných výrobků a pravidla, podle kterých může být zjištěno, zda tyto výrobky byly zpracovány nepovolenými výrobními postupy, jsou metody a pravidla doporučené a zveřejněné OIV. Odpovídající metody a pravidla může Komise, v případě, že OIV metody ani pravidla nedoporučila a nezveřejnila, přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci. Do přijetí těchto metod a pravidel se použijí metody a pravidla povolené dotyčným členským státem. Článek 4 Obchodní označení 1. V Unii se pro aromatizované vinné výrobky použijí obchodní označení stanovená v příloze II. Tato označení mohou být použita pouze pro uvádění aromatizovaných vinných výrobků, které splňují požadavky na odpovídající obchodní označení stanovené v uvedené příloze. 2. Aromatizované vinné výrobky, které splňují požadavky více než jednoho obchodního označení, mohou použít jen jedno odpovídající obchodní označení. 3. V popisu, obchodní úpravě nebo označení alkoholického nápoje, který nevyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, nesmí být použito spojení slov nebo obratů, jako jsou „druh“, „typ“, „styl“, „značky“, „s příchutí“ nebo jakékoli jiné výrazy podobné jakémukoli obchodnímu označení stanovenému v tomto nařízení. 4. Obchodní označení mohou být doplněna nebo nahrazena zeměpisným označením chráněným podle tohoto nařízení. 5. Obchodní označení uvedená v příloze II nesmějí být doplněna označeními původu nebo zeměpisnými označeními, na něž mají nárok vinné výrobky. Článek 5Další údaje u obchodního označení 1. Obchodní označení uvedená v článku 4 mohou být rovněž doplněna těmito údaji: a) „extra suchý“: pro výrobky s obsahem cukru menším než 30 gramů na litr a u kategorie aromatizovaných vín s minimálním celkovým obsahem alkoholu nejméně 15 % objemových; b) „suchý“: pro výrobky s obsahem cukru menším než 50 gramů na litr a u kategorie aromatizovaných vín s minimálním celkovým obsahem alkoholu nejméně 16 % objemových; c) „polosuchý“: pro výrobky s obsahem cukru 50 až 90 gramů na litr; d) „polosladký“: pro výrobky s obsahem cukru 90 až 130 gramů na litr; e) „sladký“: pro výrobky s obsahem cukru vyšším než 130 gramů na litr. Obsah cukru uvedený v prvním pododstavci je vyjádřen jako invertní cukr. Přívlastky „polosladký“ a „sladký“ mohou být nahrazeny údajem o obsahu cukru vyjádřeném v gramech invertního cukru na litr. 2. Pokud je obchodní označení aromatizovaných vinných nápojů doplněno údajem „šumivý“, musí množství použitého šumivého vína činit nejméně 95 % objemových použitého vína. 3. Obchodní označení podle článku 4 mohou být rovněž doplněna odkazem na hlavní použitou látku určenou k aromatizaci. Článek 6Údaj o provenienci Je-li uvedena provenience aromatizovaných vinných výrobků, musí odpovídat místu, kde byl aromatizovaný vinný výrobek vyroben. Provenience musí být uvedena slovy „vyrobeno v (…)“ nebo vyjádřena rovnocenným výrazem s doplněním názvu odpovídajícího členského státu nebo třetí země. Označení místa provenience primární složky se nevyžaduje. Článek 7Používání jazyka v obchodní úpravě a označování aromatizovaných vinných výrobků Obchodní označení a další údaje podle tohoto nařízení vyjádřené slovy se uvádějí alespoň v jednom nebo více úředních jazycích Unie. Název zeměpisného označení chráněného podle tohoto nařízení se však uvádí na etiketě v jazyce nebo jazycích, v němž je zapsáno, a to i tehdy, pokud se zeměpisným označením nahrazuje obchodní označení v souladu s čl. 4 odst. 4. V případě chráněného zeměpisného označení, které nepoužívá latinskou abecedu, se může název rovněž uvést v jednom nebo více úředních jazycích Unie. Článek 8Přísnější pravidla stanovená členskými státy Členské státy mohou v rámci uplatňování politiky jakosti aromatizovaných vinných výrobků se zeměpisným označením chráněným podle tohoto nařízení, které jsou vyrobeny na jejich území, nebo pro zavedení nových zeměpisných označení stanovit přísnější pravidla pro výrobu a popis než ta, která jsou uvedena v článku 3 a v přílohách I a II, pokud jsou slučitelná s právem Unie. Článek 9Přenesené pravomoci Aby bylo možné zohlednit zvláštnosti odvětví a umožnil vznik nových výrobků na trhu, může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci aktualizovat: a) definice, požadavky a omezení stanovené v příloze I; b) obchodní označení a popisy stanovené v příloze II. KAPITOLA IIIZEMĚPISNÁ OZNAČENÍ Článek 10 Definice Pro účely této kapitoly se „zeměpisným označením“ rozumí označení odkazující na oblast, konkrétní místo nebo na zemi, které se používá k popisu aromatizovaného vinného výrobku v případě, že daná jakost, pověst nebo jiná vlastnost výrobku se v podstatě přičítají jeho zeměpisnému původu. Článek 11Obsah žádostí o ochranu 1. Žádosti o ochranu názvů jako zeměpisných označení zahrnují formální část, ve které se uvádí: a) název, který se má chránit; b) jméno a adresa žadatele; c) specifikace výrobku uvedená v odstavci 2 a d) jednotný dokument shrnující specifikaci výrobku uvedenou v odstavci 2. 2. Aby byl výrobek způsobilý pro užívání chráněného zeměpisného označení, musí být v souladu s příslušnou specifikací výrobku, která obsahuje alespoň: a) název, který se má chránit; b) popis výrobku, zejména jeho základní analytické vlastnosti, jakož i hodnocení nebo uvedení jeho organoleptických vlastností; c) případně zvláštní výrobní postupy a specifikace i příslušná omezení pro výrobu výrobku; d) vymezení příslušné zeměpisné oblasti; e) údaje potvrzující souvislost uvedenou v článku 10; f) příslušné požadavky stanovené v předpisech Unie nebo ve vnitrostátních předpisech, anebo pokud tak stanoví členské státy, stanovené organizací, která spravuje chráněná zeměpisná označení, s přihlédnutím ke skutečnosti, že tyto požadavky musí být objektivní, nediskriminační a slučitelné s právem Unie; g) název a adresu orgánů nebo subjektů, které ověřují soulad s ustanoveními specifikace výrobku, a jejich konkrétní úkoly. Článek 12Žádost o ochranu týkající se zeměpisné oblasti ve třetí zemi 1. Pokud se žádost o ochranu týká zeměpisné oblasti ve třetí zemi, musí obsahovat kromě údajů stanovených v článku 11 údaje, které potvrzují, že daný název je chráněn v zemi původu. 2. Žádost zašle Komisi buď přímo žadatel, nebo příslušné orgány dané třetí země. 3. Žádost o ochranu se podává v některém z úředních jazyků Unie nebo se k ní přiloží ověřený překlad do některého z úředních jazyků Unie. Článek 13Žadatelé 1. Žádost o ochranu zeměpisného označení může podat jakákoli dotčená skupina výrobců nebo ve výjimečných případech jednotlivý výrobce. Na žádosti se mohou podílet i další dotčené osoby. 2. Výrobci mohou podat žádost o ochranu pouze na aromatizované vinné výrobky, které vyrábějí. 3. V případě názvu označujícího přeshraniční zeměpisnou oblast může být podána společná žádost. Článek 14Předběžné vnitrostátní řízení 1. Žádosti o ochranu zeměpisného označení aromatizovaných vinných výrobků v souladu s článkem 11 pocházejících z Unie podléhají předběžnému vnitrostátnímu postupu v souladu s odstavci 2 až 7 tohoto článku. 2. Žádost o ochranu se podává členskému státu, na jehož území má zeměpisné označení původ. 3. Členský stát posoudí, zda žádost o ochranu splňuje podmínky stanovené v této kapitole. Členský stát v rámci vnitrostátního řízení zajistí vhodné zveřejnění žádosti a stanoví alespoň dvouměsíční lhůtu ode dne zveřejnění, během níž může každá fyzická nebo právnická osoba s oprávněným zájmem, která má bydliště nebo je usazena na území tohoto členského státu, vznést proti navrhované ochraně námitku podáním řádně odůvodněného prohlášení danému členskému státu. 4. Pokud členský stát shledá, že zeměpisné označení nesplňuje příslušné požadavky nebo je obecně neslučitelné s právem Unie, žádost zamítne. 5. Pokud členský stát shledá, že příslušné požadavky jsou splněny, a) zveřejní jednotný dokument a specifikaci výrobku alespoň na internetu a b) postoupí Komisi žádost o ochranu obsahující tyto informace: i) jméno a adresu žadatele; ii) specifikaci výrobku uvedenou v čl. 11 odst. 2; iii) jednotný dokument uvedený v čl. 11 odst. 1 písm. d); iv) prohlášení členského státu, že žádost podaná žadatelem podle jeho názoru splňuje požadované podmínky, a v) odkaz na zveřejnění uvedené v písmenu a). Informace uvedené v prvním pododstavci písm. b) se poskytují v některém z úředních jazyků Unie nebo se k nim přiloží ověřený překlad v některém z těchto jazyků. 6. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné k dosažení souladu s tímto článkem do 1. prosince 2012. 7. Jestliže členské státy nemají vnitrostátní právní předpisy týkající se ochrany zeměpisných označení, mohou, ovšem pouze přechodně, udělit danému názvu ochranu podle této kapitoly na vnitrostátní úrovni s účinkem ode dne, kdy byla Komisi podána žádost. Platnost této přechodné vnitrostátní ochrany končí dnem, kdy je podle této kapitoly přijato rozhodnutí o zápisu nebo o jeho zamítnutí. Článek 15Přezkum prováděný Komisí 1. Komise zveřejní datum pro podávání žádostí o ochranu zeměpisných označení. 2. Komise přezkoumá, zda žádost o ochranu podle čl. 14 odst. 5 splňuje podmínky uvedené v této kapitole. 3. Shledá-li Komise, že podmínky stanovené v této kapitole jsou splněny, rozhodne prostřednictvím prováděcích aktů bez zapojení výboru uvedeného v článku 36 o zveřejnění jednotného dokumentu podle čl. 11 odst. 1 písm. d) a odkazu na zveřejnění specifikace výrobku uvedené v čl. 14 odst. 5 v Úředním věstníku Evropské unie . Shledá-li Komise, že podmínky stanovené v této kapitole nejsou splněny, rozhodne prostřednictvím prováděcích aktů o zamítnutí žádosti. Článek 16Řízení o námitce Během dvou měsíců ode dne zveřejnění uvedeného v čl. 15 odst. 3 prvním pododstavci může každý členský stát nebo třetí země nebo každá fyzická nebo právnická osoba s oprávněným zájmem, která má bydliště nebo je usazena na území jiného členského státu než státu, který požádal o ochranu, nebo na území třetí země, vznést námitku proti navrhované ochraně podáním řádně odůvodněného prohlášení týkajícího se podmínek způsobilosti podle této kapitoly Komisi. Fyzické nebo právnické osoby, které mají bydliště nebo jsou usazeny ve třetí zemi, podávají prohlášení buď přímo, nebo prostřednictvím orgánů příslušné třetí země ve lhůtě dvou měsíců stanovené v prvním pododstavci. Článek 17Rozhodnutí o ochraně Komise rozhodne na základě informací, které má k dispozici, po ukončení řízení o námitce uvedeného v článku 16 prostřednictvím prováděcích aktů buď o udělení ochrany zeměpisnému označení, které splňuje podmínky této kapitoly a je slučitelné s právem Unie, nebo o zamítnutí žádosti, nejsou-li uvedené podmínky splněny. Článek 18Homonyma 1. Název, pro který byla podána žádost a který je zcela nebo částečně homonymní s názvem již zapsaným podle tohoto nařízení, se zapíše s náležitým přihlédnutím k místnímu a tradičnímu používání a ke skutečnému riziku záměny. 2. Nesmí být zapsán homonymní název, který uvádí spotřebitele v omyl a vzbuzuje domněnku, že se jedná o výrobky pocházející z jiného území, a to ani v případě, že název svým zněním danému území, regionu nebo místu původu daných výrobků odpovídá. 3. Zapsaný homonymní název lze použít pouze tehdy, pokud je v praxi dostatečný rozdíl mezi homonymním názvem zapsaným později a názvem již v rejstříku zapsaným, a to s ohledem na potřebu zacházet s dotyčnými výrobci rovným způsobem a neuvádět spotřebitele v omyl. Článek 19Důvody zamítnutí ochrany 1. Názvy, které zdruhověly, nesmí být chráněny jako zeměpisné označení. Pro účely této kapitoly se „názvem, který zdruhověl“ rozumí název aromatizovaného vinného výrobku, který přestože se váže k místu nebo regionu, kde byl tento výrobek původně vyráběn nebo uváděn na trh, se stal v Unii běžným názvem určitého aromatizovaného vinného výrobku. Při určování, zda název zdruhověl, se přihlíží ke všem významným skutečnostem, zejména: a) ke stávající situaci v Unii, především v oblastech spotřeby; b) k příslušným právním předpisům Unie nebo vnitrostátním právním předpisům. 2. Název nesmí být chráněn jako zeměpisné označení, pokud by vzhledem k pověsti ochranné známky a její proslulosti mohla ochrana uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečné identity aromatizovaného vinného výrobku. Článek 20Vztah k ochranným známkám 1. Pokud je zeměpisné označení chráněno podle tohoto nařízení, zamítne se žádost o zápis ochranné známky odpovídající některé ze situací uvedených v čl. 21 odst. 2 a týkající se aromatizovaného vinného výrobku, pokud žádost o zápis ochranné známky byla podána po dni podání žádosti o ochranu zeměpisného označení Komisi a zeměpisné označení je následně chráněno. Ochranné známky zapsané v rozporu s prvním pododstavcem se prohlásí za neplatné. 2. Aniž je dotčen čl. 18 odst. 2, může být ochranná známka, jejíž použití odpovídá některé ze situací uvedených v čl. 21 odst. 2, o niž bylo zažádáno, jež je zapsána nebo zavedena používáním, umožňují-li to příslušné právní předpisy, na území Unie přede dnem podání žádosti o ochranu zeměpisného označení Komisi, i nadále používána a obnovena bez ohledu na ochranu zeměpisného označení, pokud neexistují důvody k prohlášení ochranné známky za neplatnou nebo k jejímu zrušení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/95/ES[12] nebo nařízení Rady (ES) č. 207/2009[13]. V takovém případě se používání zeměpisného označení povolí společně s příslušnými ochrannými známkami. Článek 21Ochrana 1. Chráněná zeměpisná označení může použít každý hospodářský subjekt, který uvádí na trh aromatizovaný vinný výrobek, jenž byl vyroben v souladu s příslušnou specifikací výrobku. 2. Chráněná zeměpisná označení a aromatizované vinné výrobky s těmito chráněnými názvy v souladu se specifikací výrobku jsou chráněna proti: a) jakémukoli přímému či nepřímému obchodnímu použití chráněného názvu: i) u srovnatelného výrobku, který nevyhovuje specifikaci výrobku s chráněným názvem, nebo ii) pokud toto používání umožňuje těžit z dobré pověsti daného zeměpisného označení; b) jakémukoli zneužití, napodobení nebo připomenutí, a to i tehdy, je-li uveden skutečný původ výrobku nebo služby nebo je-li chráněný název přeložen, přepsán nebo transliterován či doprovázen výrazy jako „druh“ „typ“, „způsob“, „jak se vyrábí v“, „napodobenina“, „chuť“, „jako“ nebo podobnými výrazy; c) jakémukoli jinému nepravdivému nebo zavádějícímu údaji o provenienci, původu, povaze nebo základních vlastnostech výrobku použitému na vnitřním nebo vnějším obalu, na reklamním materiálu nebo na dokladech týkajících se daného vinařského výrobku, jakož i proti použití přepravního obalu, který by mohl vyvolat mylný dojem, pokud jde o původ výrobku; d) všem ostatním praktikám, které by mohly spotřebitele uvést v omyl, pokud jde o skutečný původ výrobku. 3. Chráněná zeměpisná označení nesmějí v Unii zdruhovět ve smyslu čl. 19 odst. 1. 4. Členské státy učiní vhodné správní a soudní kroky k zabránění nebo k zastavení neoprávněného používání chráněných zeměpisných označení podle odstavce 2. Článek 22Rejstřík Komise vytvoří a vede veřejně přístupný elektronický rejstřík chráněných zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků. V rejstříku uvedeném v prvním pododstavci mohou být jako chráněná zeměpisná označení zapsána zeměpisná označení týkající se výrobků ze třetích zemí, které jsou chráněny v Unii na základě mezinárodní dohody, jíž je Unie smluvní stranou. Článek 23Určení příslušného orgánu 1. Členské státy určí příslušný orgán či orgány odpovědné za kontroly dodržování povinností stanovených touto kapitolou v souladu s kritérii stanovenými článkem 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004[14]. 2. Členské státy zajistí, aby se systém kontrol vztahoval na každý hospodářský subjekt dodržující ustanovení této kapitoly. 3. Členské státy sdělí Komisi příslušný orgán nebo orgány uvedené v odstavci 1. Komise jejich názvy a adresy zveřejní a pravidelně je aktualizuje. Článek 24Ověření souladu se specifikacemi 1. V případě chráněných zeměpisných označení, která se vztahují k zeměpisným oblastem v Unii, zajišťují každoroční ověření souladu se specifikací výrobku během výroby a během úpravy nebo po úpravě aromatizovaných vinných výrobků: a) příslušný orgán nebo orgány uvedené v článku 23 nebo b) jeden nebo více subjektů odpovědných za ověření ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 5 nařízení (ES) č. 882/2004, které působí jako subjekty pro certifikaci výrobku v souladu s kritérii stanovenými v článku 5 uvedeného nařízení. Náklady na toto ověření nesou hospodářské subjekty, jichž se týká. 2. V případě chráněných zeměpisných označení, která se vztahují k zeměpisným oblastem ve třetí zemi, zajišťují každoroční ověření souladu se specifikací výrobku během výroby a během úpravy nebo po úpravě aromatizovaných vinných výrobků: a) jeden nebo více orgánů veřejné správy určených třetí zemí nebo b) jeden nebo více subjektů pro certifikaci. 3. Subjekty pro certifikaci uvedené v odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b) musí splňovat požadavky stanovené evropskou normou EN 45011 nebo pokynem ISO/IEC 65 (všeobecné požadavky na subjekty provozující systémy certifikace výrobků) a musí podle nich být schváleny. 4. Ověřují-li orgán nebo orgány uvedené v odst. 1 písm. a) a odst. 2 písm. a) soulad se specifikací výrobku, musí poskytovat náležité záruky objektivity a nestrannosti a mít k dispozici kvalifikované pracovníky a zdroje nezbytné k plnění svých úkolů. Článek 25Změny specifikace výrobku 1. Žadatel, který splňuje podmínky článku 13, může žádat o schválení změny specifikace výrobku chráněného zeměpisného označení, zejména za účelem zohlednění vývoje vědeckých a technických poznatků nebo nového vymezení zeměpisné oblasti uvedené v čl. 11 odst. 2 druhém pododstavci písm. d). V žádosti se uvedou požadované změny a jejich odůvodnění. 2. Pokud navrhovaná změna vyžaduje jednu nebo více změn v jednotném dokumentu uvedeném v čl. 11 odst. 1 písm. d), použijí se na žádost o změnu obdobně články 14 až 17. Jsou-li však navrhované změny pouze menšího rozsahu, Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodne, zda schválí žádost bez použití postupu stanoveného v čl. 15 odst. 2 a článku 16, a v případě schválení zveřejní údaje uvedené v čl. 15 odst. 3. 3. Pokud navrhovaná změna nevede ke změně jednotného dokumentu, použijí se tato pravidla: a) pokud se zeměpisná oblast nachází v určitém členském státě, vyjádří se tento stát ke změně a v případě kladného stanoviska zveřejní pozměněnou specifikaci výrobku a sdělí Komisi schválené změny a jejich odůvodnění; b) pokud se zeměpisná oblast nachází ve třetí zemi, rozhodne o schválení navrhované změny Komise prostřednictvím prováděcích aktů. Článek 26Zrušení Komise může z vlastního podnětu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti členského státu, třetí země nebo fyzické či právnické osoby s oprávněným zájmem rozhodnout prostřednictvím prováděcích aktů o zrušení ochrany zeměpisného označení, pokud již není zajištěn soulad s příslušnou specifikací výrobku. Obdobně se použijí články 14 až 17. Článek 27Stávající chráněná zeměpisná označení 1. Zeměpisná označení aromatizovaných vinných výrobků uvedených v příloze II nařízení (EHS) č. 1601/1991 jsou automaticky chráněna jako zeměpisná označení podle tohoto nařízení. Komise je zapíše do rejstříku stanoveného v článku 22 tohoto nařízení. 2. Členské státy v případě stávajících chráněných zeměpisných označení uvedených v odstavci 1 předají Komisi: a) formální část uvedenou v čl. 11 odst. 1; b) vnitrostátní rozhodnutí o schválení. 3. Stávající zeměpisná označení uvedená v odstavci 1, ke kterým nejsou do [ 2 let po vstupu v platnost ] předloženy informace podle odstavce 2, ztrácejí ochranu podle tohoto nařízení. Komise provede prostřednictvím prováděcích aktů bez zapojení výboru uvedeného v článku 36 odpovídající formální kroky k výmazu těchto názvů z rejstříku uvedeného v článku 22. 4. Na stávající chráněná zeměpisná označení uvedená v odstavci 1 tohoto článku se nepoužije článek 26. Komise může z vlastního podnětu do [3 let po vstupu v platnost] prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnout o zrušení ochrany stávajících chráněných zeměpisných označení uvedených v odstavci 1, pokud nejsou v souladu s článkem 10. Článek 28Poplatky Členské státy mohou vybírat poplatek za účelem uhrazení nákladů, včetně nákladů vzniklých v rámci přezkumu žádostí o ochranu, prohlášení o námitkách, žádostí o změnu a o zrušení podle této kapitoly. Článek 29Přenesené pravomoci 1. Aby bylo možné zohlednit zvláštnosti výroby ve vymezené zeměpisné oblasti, může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout: a) zásady pro vymezení zeměpisné oblasti a b) definice, omezení a odchylky týkající se výroby ve vymezené zeměpisné oblasti. 2. K zajištění jakosti a vysledovatelnosti výrobků může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci stanovit podmínky, za nichž může specifikace výrobku obsahovat dodatečné požadavky, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 písm. f). 3. Za účelem zajištění práv nebo oprávněných zájmů výrobců nebo hospodářských subjektů může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci: a) vymezit, ve kterých případech může jednotlivý výrobce požádat o ochranu zeměpisného označení; b) přijmout omezení, pokud jde o druh žadatele, který může požádat o ochranu zeměpisného označení; c) přijmout konkrétní opatření, která se týkají vnitrostátních postupů použitelných na přeshraniční žádosti; d) určit datum předložení žádosti; e) určit datum, od kterého začíná ochrana; f) stanovit podmínky, za nichž se změna považuje za menší podle čl. 25 odst. 2; g) určit datum, ke kterému změna vstoupí v platnost. 4. Ve snaze zajistit přiměřenou ochranu může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout omezení týkající se chráněného názvu. 5. S cílem zabránit neoprávněnému používání zeměpisných označení může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci vymezit opatření, která v tomto ohledu provedou členské státy. 6. V zájmu účinnosti kontrol stanovených v této kapitole může Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci přijmout nezbytná opatření týkající se oznamování hospodářských subjektů příslušným orgánům. Článek 30Prováděcí pravomoci 1. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout veškerá nezbytná opatření související s touto kapitolou, pokud jde o: a) informace poskytované ve specifikaci výrobku, pokud jde o souvislost mezi zeměpisnou oblastí a konečným výrobkem; b) zveřejňování rozhodnutí o ochraně nebo zamítnutí žádosti o ochranu; c) vytvoření a vedení rejstříku uvedeného v článku 22; e) podávání přeshraničních žádostí; f) kontroly a ověření prováděná členskými státy, včetně testování. 2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout veškerá nezbytná opatření související s touto kapitolou a týkající se postupu, včetně přípustnosti, pro přezkum žádostí o ochranu nebo o schválení změny zeměpisného označení a rovněž postupu, včetně přípustnosti, pro žádosti o námitku, zrušení nebo přeměnu a předkládání informací týkajících se stávajících chráněných zeměpisných označení, zejména pokud jde o: a) vzory dokumentů a formát pro předávání; b) lhůty; c) údaje o skutečnostech, důkazech a podkladech předkládaných spolu s žádostí. Článek 31Prováděcí akty přijímané bez zapojení výboru uvedeného v článku 36 V případě, že je žádost podaná podle této kapitoly považována za nepřípustnou, rozhodne Komise prostřednictvím prováděcích aktů bez zapojení výboru uvedeného v článku 36 o zamítnutí žádosti jako nepřípustné. KAPITOLA IVOBECNÁ, PŘECHODNÁA ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 32Kontroly a ověření aromatizovaných vinných výrobků 1. Za kontroly aromatizovaných vinných výrobků jsou odpovědné členské státy. Přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění souladu s ustanoveními tohoto nařízení, a zejména určí orgán nebo orgány příslušné pro kontrolu dodržování povinností stanovených tímto nařízením v souladu s nařízením (ES) č. 882/2004. 2. Komise v konzultaci s členskými státy zajistí jednotné používání tohoto nařízení a v případě potřeby přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro správní a fyzické kontroly prováděné členskými státy týkající se plnění povinností vyplývajících z uplatňování tohoto nařízení. Článek 33Výměna informací 1. Členské státy a Komise si navzájem sdělí veškeré informace nezbytné pro používání tohoto nařízení a pro dodržování mezinárodních závazků týkajících se aromatizovaných vinných výrobků. Informace mohou být v případě potřeby předány nebo zpřístupněny příslušným orgánům třetích zemí a mohou být zveřejněny. 2. Aby byla oznámení uvedená v odstavci 1 rychlá, účinná, přesná a efektivní z hlediska nákladů, stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci: a) povahu a druh oznamovaných informací; b) způsoby oznamování; c) pravidla týkající se přístupových práv k informacím nebo dostupným informačním systémům; d) podmínky a způsob zveřejnění informací. 3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme: a) pravidla pro poskytování informací nezbytných k používání tohoto článku; b) režimy pro správu oznamovaných informací a pravidla týkající se obsahu, formy, časového rozvrhu, četnosti a lhůt oznámení; c) režimy pro předání nebo poskytnutí informací a dokumentů členským státům, příslušným orgánům třetích zemí nebo veřejnosti. Článek 34 Pravomoci Komise Jsou-li Komisi svěřeny pravomoci k přijímání aktů v přenesené pravomoci, použije se článek 35. Jsou-li Komisi svěřeny pravomoci k přijímání prováděcích aktů, jedná v souladu s postupem uvedeným v čl. 36 odst. 2, není-li v tomto nařízení výslovně stanoveno jinak. Článek 35Výkon přenesené pravomoci 1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku. 2. Přenesená pravomoc uvedená v tomto nařízení je Komisi svěřena na dobu neurčitou. 3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v tomto nařízení kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie . Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. 4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. 5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle tohoto nařízení vstoupí v platnost pouze v případě, že k němu Evropský parlament nebo Rada ve lhůtě [dvou měsíců] ode dne oznámení tohoto aktu Evropskému parlamentu a Radě nevznesou námitku, či v případě, že Evropský parlament i Rada před uplynutím uvedené lhůty oznámí Komisi, že námitku nevznesou. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o [dva měsíce]. Článek 36Prováděcí akty – výbor 1. Komisi je nápomocen Výbor pro aromatizované vinné výrobky. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Článek 37 Zrušení Nařízení (EHS) č. 1601/91 se zrušuje s účinkem ode dne [ datum použitelnosti = 1 rok od vstupu v platnost ]. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze IV tohoto nařízení. Článek 38Přechodná opatření 1. Za účelem usnadnění přechodu z pravidel stanovených nařízením (EHS) č. 1601/91 na pravidla stanovená tímto nařízením může Komise případně přijmout prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci opatření ke změně tohoto nařízení či odchylce od něj do [ 3 let po vstupu v platnost ]. 2. Aromatizované vinné výrobky, které nesplňují požadavky tohoto nařízení, avšak byly vyrobeny v souladu s nařízením (EHS) č. 1601/91 před [ datum použitelnosti tohoto nařízení ], mohou být uváděny na trh až do vyčerpání zásob. Článek 39Vstup v platnost Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Použije se od [ 1 rok po vstupu v platnost; přesné datum je třeba vyplnit, jakmile bude nařízení vyhlášeno ]. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Evropský parlament Za Radu předseda / předsedkyně předseda / předsedkyně PŘÍLOHA I TECHNICKÉ DEFINICE, POŽADAVKY A OMEZENÍ 1) Aromatizace K aromatizaci aromatizovaných vín jsou povoleny tyto produkty: a) přírodní aromatické látky a/nebo aromatické přípravky, jak jsou vymezeny v čl. 3 odst. 2 písm. c) a d) nařízení (ES) č. 1334/2008; b) aromatické látky: - identické s vanilinem, - které voní a/nebo chutnají po mandlích, - které voní a/nebo chutnají po meruňkách, - které voní a/nebo chutnají po vejcích a/nebo c) aromatické byliny a/nebo koření a/nebo potraviny určené k aromatizaci, K aromatizaci aromatizovaných vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů jsou povoleny tyto produkty: a) aromatické látky a/nebo aromatické přípravky, jak jsou vymezeny v čl. 3 odst. 2 písm. b) a d) nařízení (ES) č. 1334/2008 a/nebo b) aromatické byliny a/nebo koření a/nebo potraviny určené k aromatizaci. 2) Přislazování Aromatizované vinné výrobky mohou být přislazeny s použitím jednoho nebo více z těchto produktů: a) cukru polobílého, cukru bílého, cukru extra bílého, dextrózy, fruktózy, škrobového sirupu, tekutého cukru, tekutého invertního cukru, sirupu z invertního cukru, podle definice směrnice Rady 2001/111/ES ze dne 20. prosince 2001 o některých druzích cukru určených k lidské spotřebě[15]; b) rektifikovaného moštového koncentrátu, zahuštěného hroznového moštu, hroznového moštu; c) karamelizovaného cukru, tj. produktu získaného výhradně řízeným zahříváním sacharózy bez zásad, minerálních kyselin nebo jiných chemických přídatných látek; d) medu podle definice směrnice Rady 2001/110/ES ze dne 20. prosince 2001 o medu[16]; e) sirupu z karubinu; f) jiných přírodních sacharidů s podobným účinkem jako výše uvedené produkty. 3) Přidání alkoholu Při přípravě některých aromatizovaných vín a některých aromatizovaných vinných nápojů může být použit jeden nebo více těchto produktů: a) ethanol vinného původu, b) alkohol z vína nebo sušených vinných hroznů, c) ethanol zemědělského původu, d) vinný destilát nebo destilát ze sušených vinných hroznů, e) destilát zemědělského původu, f) vínovice nebo matolinová pálenka, g) destilát ze sušených vinných hroznů. Produkty uvedené v prvním pododstavci musí splňovat charakteristiky stanovené v právních předpisech Unie. Zejména ethanol zemědělského původu musí mít tyto vlastnosti: a) organoleptické vlastnosti: bez zjistitelné cizí příchuti (kromě příchuti surovin); b) minimální obsah alkoholu: 96 % obj.; c) nejvyšší přípustná množství zbytkových látek: i) celková kyselost vyjádřená v gramech kyseliny octové na hektolitr 100 % obj. alkoholu: 1,5; ii) estery vyjádřené v gramech octanu ethylnatého na hektolitr 100 % obj. alkoholu: 1,3; iii) aldehydy vyjádřené v gramech acetaldehydu na hektolitr 100 % obj. alkoholu: 0,5; iv) vyšší alkoholy vyjádřené v gramech 2-methyl-1propanolu na hektolitr 100 % obj. alkoholu: 0,5; v) methanol vyjádřený v gramech na hektolitr 100 % obj. alkoholu: 30; vi) suchý extrakt vyjádřený v gramech na hektolitr 100 % obj. alkoholu: 1,5; vii) těkavé dusíkaté látky vyjádřené v gramech dusíku na hektolitr 100 % obj. alkoholu: 0,1; viii) furfural: nesmí být prokázán. Ethanol použitý pro ředění nebo rozpouštění barviv, látek určených k aromatizaci nebo jakýchkoli jiných povolených přídatných látek použitých při přípravě aromatizovaných vinných výrobků musí být použit v naprosto nezbytných dávkách a nepovažuje se za přídavek alkoholu pro účely výroby aromatizovaného vinného výrobku. 4) Přídatné látky a přibarvení Na aromatizované vinné výrobky se použijí pravidla pro potravinářské přídatné látky, včetně barev, stanovené v nařízení (ES) č. 1333/2008. 5) Přidání vody Pro přípravu aromatizovaných vinných výrobků je povoleno přidání vody, pokud je použito v dávkách naprosto nezbytných pro přípravu esencí určených k aromatizaci, pro rozpouštění barviv a náhradních sladidel a/nebo pro přizpůsobení konečného složení výrobku. Jakost přidané vody musí být v souladu se směrnicí Rady 80/777/EHS ze dne 15. července 1980 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se využívání a prodeje přírodních minerálních vod[17] a směrnice Rady 98/83/ES ze dne 3. listopadu 1998 o jakosti vody určené k lidské spotřebě[18] a neměla by měnit vlastnosti výrobku. Tato voda může být destilovaná, demineralizovaná, deionizovaná nebo změkčená. 6) Pro přípravu aromatizovaných vinných výrobků je povoleno přidání oxidu uhličitého. 7) Obsah alkoholu v % objemových „Obsahem alkoholu v % objemových“ se rozumí poměr objemu čistého alkoholu přítomného v dotyčném výrobku při 20 °C a celkového objemu tohoto výrobku při stejné teplotě. „Skutečným obsahem alkoholu v % objemových“ se rozumí počet objemových jednotek čistého alkoholu, které výrobek obsahuje při 20 °C ve 100 objemových jednotkách daného výrobku při stejné teplotě. „Možným obsahem alkoholu v % objemových“ se rozumí počet objemových jednotek čistého alkoholu při 20 °C, které mohou vzniknout úplným zkvašením cukru obsaženého ve 100 objemových jednotkách výrobku při stejné teplotě. „Celkovým obsahem alkoholu v % objemových“ se rozumí součet skutečného a možného obsahu alkoholu v % objemových. PŘÍLOHA II OBCHODNÍ OZNAČENÍ A POPISY AROMATIZOVANÝCH VINNÝCH VÝROBKŮ A. OBCHODNÍ OZNAČENÍ A POPISY AROMATIZOVANÝCH VÍN 1) Aromatizované víno : Aromatizované víno, k němuž nebyl přidán žádný alkohol. 2) Aromatizované alkoholizované víno : Aromatizované víno, k němuž byl přidán alkohol. 3) Vinný aperitiv : Aromatizované víno, k němuž mohl být přidán alkohol. Použití výrazu „aperitiv“ v tomto spojení nemá vliv na použití tohoto výrazu k definici výrobků, na které se oblast působnosti tohoto nařízení nevztahuje. 4) Vermut : Aromatizované víno: - k němuž byl přidán alkohol, - jehož charakteristická chuť je získána použitím vhodných látek z pelyňku rodu Artemisia a - které mohlo být přislazeno pouze karamelizovaným cukrem, sacharosou, hroznovým moštem, rektifikovaným moštovým koncentrátem a zahuštěným hroznovým moštem. 5) Hořké aromatizované víno : Aromatizované víno, k němuž byl přidán alkohol, s typicky hořkou chutí. Po pojmenování „hořké aromatizované víno“ následuje název hlavní hořké aromatické látky. Toto pojmenování může být nahrazeno nebo doplněno těmito výrazy nebo odpovídajícími výrazy v jiném úředním jazyce Unie: – „Chininové víno“ , jehož hlavní látkou určenou k aromatizaci je přírodní aroma chininu, – „Bitter vino“ , jehož hlavní látkou určenou k aromatizaci je přírodní aroma hořce a jenž byl přibarven povoleným žlutým a/nebo červeným barvivem; použití výrazu „bitter“ v tomto spojení nemá vliv na použití tohoto výrazu k definici výrobků, na které se oblast působnosti tohoto nařízení nevztahuje, – „Americano“ , pokud k aromatizaci dochází díky přítomnosti přírodních aromatických látek získaných z pelyňku nebo z hořce a jenž byl přibarven povoleným žlutým a/nebo červeným barvivem. 6) Aromatizované víno s vejci : Aromatizované víno: - k němuž byl přidán alkohol, - do kterého byl přidán jakostní vaječný žloutek nebo z něj získané látky a - jehož obsah cukru vyjádřený jako invertní cukr je vyšší než 200 gramů a minimální obsah vaječného žloutku činí 10 gramů na litr konečného výrobku. Výraz „aromatizované víno s vejci“ může být doprovázen výrazem „cremovo“, pokud takové víno obsahuje víno Marsala, jehož podíl činí nejméně 80 %. Výraz „aromatizované víno s vejci“ může být doprovázen výrazem „cremovo zabaione“, pokud takové víno obsahuje víno Marsala, jehož podíl činí nejméně 80 %, a obsah vaječného žloutku činí nejméně 60 gramů na litr. 7) Väkevä viiniglögi/Starkvinsglögg: Aromatizované víno: - k němuž byl přidán alkohol a - jehož charakteristická chuť je získána použitím hřebíčku a/nebo skořice. B. OBCHODNÍ OZNAČENÍ A POPISY AROMATIZOVANÝCH VINNÝCH NÁPOJŮ 1) Aromatizovaný vinný nápoj Aromatizovaný vinný nápoj, k němuž nebyl přidán žádný alkohol. 2) Aromatizovaný alkoholizovaný vinný nápoj Aromatizovaný vinný nápoj: - k němuž byl přidán alkohol, - který byl přislazen, - který je získán z bílého vína, - k němuž byl přidán destilát ze sušených vinných hroznů a - který byl aromatizován výhradně extraktem z kardamomu; - nebo - k němuž byl přidán alkohol, - který byl přislazen, - který je získán z červeného vína a - k němuž byly přidány aromatické přípravky získané výhradně z koření, všehoje, ořechů, esencí citrusových plodů a aromatických bylin. 3) Sangria : Aromatizovaný vinný nápoj: - který je získán z vína, - který je aromatizovaný přidáním přírodních výtažků nebo esencí z citrusových plodů, se šťávou nebo bez šťávy těchto plodů, - k němuž mohlo být přidáno koření, - který mohl být dosycen oxidem uhličitým, - k němuž nebyl přidán žádný alkohol, - který nebyl barven, - jehož skutečný obsah alkoholu je alespoň 4,5 % objemových a nižší než 12 % objemových a - který může obsahovat pevné kousky dužniny nebo slupek citrusových plodů a jehož barva musí pocházet výlučně z použitých surovin. Pojmenování „Sangria“ musí být vždy doprovázeno údajem „vyrobeno v (ve)…“ a názvem členského státu výroby nebo menšího regionu, nebyl-li nápoj vyroben ve Španělsku nebo v Portugalsku. Pojmenování „aromatizovaný vinný nápoj“ může být nahrazeno pojmenováním „Sangria“ jen tehdy, byl-li nápoj vyroben ve Španělsku nebo v Portugalsku. 4) Clarea : Aromatizovaný vinný nápoj, který je získaný z bílého vína za stejných podmínek jako Sangria. Pojmenování „ Clarea “ musí být vždy doprovázeno údajem „vyrobeno v(e)…“ a názvem členského státu výroby nebo menšího regionu, nebyl-li nápoj vyroben ve Španělsku. Pojmenování „aromatizovaný vinný nápoj“ může být nahrazeno pojmenováním „ Clarea “ jen tehdy, byl-li nápoj vyroben ve Španělsku. 5) Zurra : Aromatizovaný vinný nápoj získaný přidáním brandy nebo vínovice, jak jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 110/2008, do nápojů Sangria a Clarea , případně s přidáním kousků ovoce. Skutečný obsah alkoholu musí činit nejméně 9 % objemových a musí být nižší než 14 % objemových. 6) Bitter soda : Aromatizovaný vinný nápoj: - který je získán z nápoje „ bitter vino “, jehož obsah v konečném výrobku musí být nejméně 50 % objemových, - doplněný oxidem uhličitým nebo vodou sycenou oxidem uhličitým a - jehož skutečný obsah alkoholu činí nejméně 8 % objemových a musí být nižší než 10,5 % objemových, - použití výrazu „bitter“ v tomto spojení nemá vliv na použití tohoto výrazu k definici výrobků, na které se oblast působnosti tohoto nařízení nevztahuje. 7) Kalte Ente : Aromatizovaný vinný nápoj: - který je získán smícháním vína, perlivého vína nebo perlivého vína dosyceného oxidem uhličitým se šumivým vínem nebo šumivým vínem dosyceným oxidem uhličitým, - k němuž byly přidány přírodní látky z citronu nebo výtažku z nich, - k němuž nebyl přidán žádný alkohol, - který má skutečný obsah alkoholu nejméně 7 % objemových, - konečný výrobek musí obsahovat nejméně 25 % objemových šumivého vína nebo šumivého vína dosyceného oxidem uhličitým. 8) Glühwein : Aromatizovaný vinný nápoj: - který je získán výhradně z červeného vína nebo bílého vína, - který je aromatizovaný hlavně skořicí a/nebo hřebíčkem, - k němuž nebyl přidán žádný alkohol, - který má skutečný obsah alkoholu nejméně 7 % objemových. Aniž je dotčeno množství vody přidané na základě bodu 5 přílohy I, je přidání vody zakázáno. Je-li připravován z bílého vína, musí být obchodní označení „ Glühwein “ doplněno slovy „ z bílého vína “. 9) Viiniglögi/Vinglögg Aromatizovaný vinný nápoj: - který je získán výhradně z červeného vína nebo bílého vína, - který je aromatizovaný hlavně skořicí a/nebo hřebíčkem, - k němuž nebyl přidán žádný alkohol, - který má skutečný obsah alkoholu nejméně 7 % objemových. Je-li připravován z bílého vína, musí být obchodní označení „ Viiniglögi/Vinglögg “ doplněno slovy „z bílého vína“. 10) Maiwein : Aromatizovaný vinný nápoj: - který se získán z vína s přidanou mařinkou vonnou ( Asperula odorata L .) nebo výtažky z ní tak, aby chuť mařinky vonné převládala, - k němuž nebyl přidán žádný alkohol, - který má skutečný obsah alkoholu nejméně 7 % objemových. 11) Maitrank : Aromatizovaný vinný nápoj: - který je získán z bílého vína, ve kterém byla macerována mařinka vonná ( Asperula odorata L. ) nebo do něhož byl přidány výtažky z ní, s přídavkem pomerančů nebo jiných plodů, případně ve formě šťávy, koncentrátu nebo výtažku, oslazený nejvýše 5 % cukru; - k němuž nebyl přidán žádný alkohol, - který má skutečný obsah alkoholu nejméně 7 % objemových. 12) Pelin : Aromatizovaný vinný nápoj: - který je získán z červeného nebo bílého vína, koncentrátu hroznového moštu, hroznové šťávy (nebo řepného cukru) a zvláštní směsi bylin, - k němuž nebyl přidán žádný alkohol, - který má skutečný obsah alkoholu nejméně 8,5 % objemových a - jehož obsah cukru vyjádřený jako invertní cukr je 45–50 gramů na litr a celková kyselost nejméně 3 gramy na litr vyjádřená jako kyselina vinná. C. OBCHODNÍ OZNAČENÍ A POPISY AROMATIZOVANÝCH VINNÝCH KOKTEJLŮ 1) Aromatizované vinné koktejly Výrobek vyhovující definici uvedené v čl. 2 odst. 4. Použití výrazu „koktejl“ v tomto spojení nemá vliv na použití tohoto výrazu k definici výrobků, na které se oblast působnosti tohoto nařízení nevztahuje. 2) Vinný koktejl : Aromatizovaný vinný koktejl: - v němž podíl zahuštěného hroznového moštu nepřekračuje 10 % celkového objemu konečného výrobku, - který má skutečný obsah alkoholu nižší než 7 % objemových a - jehož obsah cukru vyjádřený jako invertní cukr je menší než 80 gramů na litr. 3) Aromatizovaný perlivý hroznový mošt : Aromatizovaný vinný koktejl: - který je získán výhradně z hroznového moštu, - který má skutečný obsah alkoholu nižší než 4 % objemových a - obsahující oxid uhličitý získaný výhradně kvašením použitých produktů. 4) Vinný koktejl : Aromatizovaný vinný koktejl, který je smíchaný se šumivým vínem. PŘÍLOHA III SROVNÁVACÍ TABULKA Nařízení (EHS) č. 1601/91 | Toto nařízení | Článek 1 | Článek 1 | Čl. 2 odst. 1 až 4 | Článek 2 a příloha II | Čl. 2 odst. 5 | Čl. 5 odst. 1 | Čl. 2 odst. 6 | Čl. 5 odst. 2 | Čl. 2 odst. 7 | Články 9 a 35 | Článek 3 | Čl. 3 odst. 1 a příloha I | Článek 4 | Čl. 3 odst. 1 a příloha I | Čl. 4 odst. 4 | Čl. 3 odst. 3 | Článek 5 | Čl. 3 odst. 2 | Čl. 6 odst. 1 | Čl. 4 odst. 1 a 2 | Čl. 6 odst. 2 písm. a) | Čl. 4 odst. 4 | Čl. 6 odst. 2 písm. b) | Článek 21 | Čl. 6 odst. 3 | Čl. 4 odst. 5 | Čl. 6 odst. 4 | Článek 8 | Čl. 7 odst. 1 a 3 | _ | Čl. 7 odst. 2 | Čl. 4 odst. 3 | Čl. 8 odst. 1 | _ | Čl. 8 odst. 2 | Čl. 4 odst. 1 a 2 | Čl. 8 odst. 3 | Čl. 5 odst. 3 | _ | Článek 6 | Čl. 8 odst. 4 první a druhý pododstavec | _ | Čl. 8 odst. 4 třetí pododstavec | Příloha I bod 3 třetí odstavec | Čl. 8 odst. 4a | _ | Čl. 8 odst. 5 až 8 | Článek 7 | Čl. 8 odst. 9 | _ | Článek 9 | Článek 32 | Článek 10 | Článek 12 | Článek 10a | Články 10 až 31 | Článek 11 | _ | Články 12 až 15 | Články 33 až 35 | _ | Článek 36 | Článek 16 | Článek 37 | Článek 17 | Článek 38 | Příloha I | Příloha I bod 3 druhý odstavec | Příloha II | / | FINANČNÍ VÝKAZ | Fiche Fin /11/465131 RVDE/cc 6.10.2011.1 | DATUM: 14.4.2011 | 1. | ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: 05 02 09 | PROSTŘEDKY: 1143,7 mil. EUR | 2. | NÁZEV: Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne XXX o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků | 3. | PRÁVNÍ ZÁKLAD: Čl. 43 odst. 2 a článek 114 Smlouvy | 4. | CÍLE: Vytvořit právní rámec pro definování a obchodní úpravu aromatizovaných vinných výrobků | 5. | FINANČNÍ DOPADY | OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) | BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2011 (v milionech EUR) | NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2012 (v milionech EUR) | 5.0 | VÝDAJE – FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCE) – VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ – JINÝCH SUBJEKTŮ | – | – | – | 5.1 | PŘÍJMY – VLASTNÍ ZDROJE ES (DÁVKY/CLA) – VNITROSTÁTNÍ | – | – | – | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAJE | – | – | – | – | 5.1.1 | ODHADOVANÉ PŘÍJMY | – | – | – | – | 5.2 | METODA VÝPOČTU: – | 6.0 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE | 6.1 | MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? | ANO NE | 6.2 | BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? | ANO NE | 6.3 | BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? | ANO NE | POZNÁMKY: Toto nařízení nemá žádné rozpočtové důsledky. | [1] Úř. věst C […],[…], s. […]. [2] Úř. věst C […],[…], s. […]. [3] Úř. věst C […],[…], s. […]. [4] Úř. věst. L 149, 14.6.1991, s. 1. [5] Úř. věst. L 21, 26.1.1994, s. 7. [6] Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16. [7] Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 34. [8] Úř. věst. L […], […], s. […]. [9] Úř. věst. L […], […], s. […]. [10] Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 16. [11] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [12] Úř. věst. L 229, 8.11.2009, s. 25. [13] Úř. věst. L 78, 24.3.2009, s. 1. [14] Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1. [15] Úř. věst. L 10, 12.1.2002, s. 53. [16] Úř. věst. L 10, 12.1.2002, s. 47. [17] Úř. věst. L 229, 30.8.1980, s. 1. [18] Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 32.