Sdělení Komise Radě - Posouzení opatření, které Itálie přijala na základě doporučení Rady ze dne 28. července 2005 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí - čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství /* SEK/2006/0238 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 22.2.2006 SEK(2006) 238 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ Posouzení opatření, které Itálie přijala na základě doporučení Rady ze dne 28. července 2005 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí – čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství SDĚLENÍ KOMISE RADĚ Posouzení opatření, které Itálie přijala na základě doporučení Rady ze dne 28. července 2005 s cílem odstranit nadměrný schodek veřejných financí – čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství 1. POSTUP PřI NADMěRNÉM SCHODKU V ITÁLII Během devadesátých let vynaložila Itálie významné úsilí k fiskální konsolidaci, snížila schodek veřejných financí, který v roce 1990 činil 12 % HDP, pod 2 % na konci desetiletí. Schodek však v letech 2001, 2003 a 2004[1] opět lehce vzrostl nad 3 % HDP v souvislosti s nízkým růstem HDP a navzdory využití jednorázových opatření. Primární přebytek klesl z 5 % HDP v roce 1999 na 1,8 % v roce 2004 a pokles poměru dluhu k HDP, jenž dosáhl maximální úrovně 125 % v roce 1994, se znatelně zpomalil. Na konci roku 2004 činil dluh 106,5 % HDP. Na základě odpovídajícího doporučení Komise zahájila Rada dne 28. července 2005 proti Itálii řízení při nadměrném schodku a zaslala jí v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy doporučení s cílem snížit důvěryhodně a udržitelným způsobem tento schodek pod hranici 3 % HDP nejpozději do roku 2007[2]. Stanovila Itálii lhůtu do 12. ledna 2006, aby za tímto účelem přijala účinná opatření. Rada požadovala po Itálii zejména: „důsledné plnění rozpočtu pro rok 2005“ a „přijetí nezbytných opatření k zajištění snížení cyklicky očištěného schodku od jednorázových a dalších dočasných opatření o nejméně 1,6 % HDP v letech 2006 – 2007 ve srovnání s úrovní v roce 2005, přičemž tato náprava by se měla uskutečnit alespoň z poloviny v roce 2006.“ Navíc se od Itálie požadovalo, aby „zajistila, že se míra hrubého vládního dluhu uspokojivě sníží a dostatečně rychle dosáhne doporučované hodnoty, v souladu s nápravou nadměrného schodku, znovudosažením odpovídající úrovně primárního přebytku“ a aby „se zvláště zaměřila na jiné faktory než jsou čisté výpůjčky, jako jsou operace pod čarou, které přispívají ke změně úrovně zadlužení“. Rada také vyzvala italské orgány, aby „zajistily, že rozpočtová konsolidace směřující ke střednědobému cíli téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu veřejných financí zůstane zachována i po odstranění nadměrného schodku tím, že se bude cyklicky očištěný schodek každým rokem snižovat bez jednorázových a jiných dočasných opatření o nejméně 0,5 % HDP.“ Italské orgány by „dále měly zlepšit shromažďování a zpracování údajů o veřejných financích.“ Toto sdělení posuzuje opatření přijaté Itálií na základě doporučení Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ve znění nařízení Rady (ES) č. 1056/2005[3], který stanoví, že po uplynutí lhůty poskytnuté členskému státu k přijetí opatření na základě doporučení podle čl. 104 odst. 7 „….uvědomí Komise Radu o tom, zda považuje přijatá opatření za dostačující k zajištění patřičného pokroku při odstraňování nadměrného schodku ve lhůtách stanovených Radou, za předpokladu, že se tato opatření plně provádějí a že hospodářský vývoj odpovídá prognózám“ [4] . 2. Opatření učiněná Itálií v reakci na doporučení Rady 2.1 Rozpočtová salda Rozpočtové saldo v roce 2005 Zákon o rozpočtu pro rok 2005, který byl přijat v roce 2004, stanovil cíl dosáhnout v roce 2005 schodku veřejných financí ve výši 2,7 % HDP při předpokládaném růstu HDP ve výši 2,1 %. Ke splnění tohoto cíle stanovil zákon o rozpočtu pro rok 2005 nápravu ve výši 1,7 % HDP s ohledem na trend schodku při nezměněné legislativě (odhadováno na 4,4 % HDP)[5]. Tato oprava, jakož i daňové škrty a další výdaje ve výši 0,5 % HDP, měly být kompenzovány snížením výdajů (zejména stanovením horní hranice růstu nominálních výdajů ve výši 2 %), novými příjmy a jednorázovými opatřeními. Podle aktualizace stabilizačního programu z roku 2004 by zákon o rozpočtu pro rok 2005 ponechal primární saldo v porovnání s rokem 2004 téměř nezměněné, avšak omezil by dopad jednorázových opatření v porovnání s rokem 2004 o přibližně 0,5 % HDP. Cíl schodku byl revidován v průběhu roku 2005 dvakrát. Na konci dubna s novou prognózou růstu HDP ve výši 1,2 % byl cíl revidován v rozmezí 2,9 – 3,5 % HDP. Druhá revize proběhla v červenci, kdy dokument hospodářského a finančního plánování stanovil nový cíl pro schodek na rok 2005 ve výši 4,3 % HDP a prognóza růstu HDP byla snížena na nulu. K zajištění dosažení cíle schodku ve výši 4,3 % HDP zavedla vláda v říjnu nové výdajové škrty a zvýšila příjmy ve výši přibližně 0,1 % HDP[6]. Aktualizace stabilizačního programu z roku 2005 potvrdila cíl stanovený pro schodek ve výši 4,3 %. Rozpočtové saldo v roce 2006 Zákon o rozpočtu pro rok 2006, schválený italským parlamentem dne 22. prosince 2005, který vycházel z oficiálně odhadnutého trendu rozpočtu při nezměněné legislativě v přibližné výši 5 % HDP, obsahuje diskreční opatření zvyšující schodek ve výši 0,5 % HDP za účelem podpory růstu a opatření vedoucí ke snížení schodku ve výši přibližně 2 % HDP. Celkové účinky rozpočtu by proto mohly vést k oficiálnímu cíli stanovenému pro schodek v roce 2006 ve výši 3,5 % HDP (viz tabulka č. 1) Opatření podporující růst zahrnují celkové snížení sociálních příspěvků, prodloužení některých daňových úlev v oblasti zemědělství a stavebnictví, nový fond na podporu domácností, opatření na podporu investic, finanční prostředky na prodloužení veřejných zakázek v letech 2006 – 2007 a další opatření. K hlavním nápravným opatřením patří: snížení mezispotřeby vlády a místní správy (0,4 % HDP)[7]; snížení investičních a jiných výdajů (0,6 % HDP); úspory v oblasti zdravotní péče v regionální kompetenci (0,2 % HDP)[8]; dodatečné příjmy (0,75 % HDP, z nichž více než 0,1 % HDP tvoří jednorázová opatření). Celkem jsou primární výdaje sníženy o 0,8 % HDP v porovnání s trendem a příjmy zvýšeny o 0,6 % HDP. K provedení výdajových škrtů zpřísňuje zákon o rozpočtu mechanismus kontroly výdajů např. tím, že zavádí limity pro měsíční příděly výdajů centrální vlády a posiluje roli Účetního dvora při dohledu nad národním paktem stability. Zákon o rozpočtu obsahuje také ustanovení, jejichž cílem je zabránit překročení stropů výdajů v oblasti zdravotnictví[9],[10]. Rozpočtové saldo v roce 2007 a poté Podle aktualizace stabilizačního programu z prosince 2005 je cílem Itálie snížení schodku pod 3 % HDP do roku 2007 a další fiskální konsolidace v následujících letech směrem ke střednědobému cíli rozpočtové pozice ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu, kterým je vyrovnaný strukturální rozpočet. Aktualizace nestanoví informace o opatřeních nezbytných k dosažení rozpočtových cílů na léta 2007 – 2009; pouze je zmíněn úmysl upouštět od jednorázových opatření od roku 2007. 2.2 Veřejné zadlužení Po zvýšení v loňském roce stanoví aktualizace stabilizačního programu z roku 2005 od roku 2006 návrat ke klesajícímu poměru dluhu k HDP. Přepokládá se, že poměr dluhu klesne ze 108,5 % v roce 2005 na méně než 102 % v roce 2009 zejména v důsledku rostoucích primárních přebytků a výnosů z privatizace v letech 2006 a 2007, které každoročně činí 0,7 % HDP. Příspěvek zvyšující dluh na základě kumulace finančních aktiv (s výjimkou výnosů z privatizace) má v letech 2005 – 2006 činit 0,25 % HDP, což je pokles z více než 1 % HDP v roce 2004[11]. Ačkoli program nestanoví podrobnosti o složení vnitřní dynamiky dluhu v letech 2007 – 2009 (kromě privatizací v roce 2007), naznačuje celková vnitřní dynamika dluhu, že finanční operace zvyšující zadlužení se přestanou provádět od roku 2007. 2.3 Statistika Itálie přijala opatření týkající se sběru a zpracování údajů o veřejných financích. Zlepšila se spolupráce mezi italským statistickým úřadem (ISTAT), Národní bankou Itálie a ministerstvem hospodářství a financí, aby se omezily rozdíly ve statistických údajích pocházejících ze všech tří zdrojů. Byl zřízen nový informační systém pro spolupráci mezi státními orgány (SIOPE) za účelem sběru online údajů o rozpočtových operacích prováděných veřejnými orgány. 3. Posouzení opatření učiněných Itálií v reakci na doporučení Rady Posouzení souladu výše uvedených opatření s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 se provádí na základě prognóz útvarů Komise z podzimu 2005 doplněných údaji, které byly k dispozici po uzávěrce prognóz (7. listopadu 2005). Zejména se jednalo o zákon o rozpočtu pro rok 2006, který byl schválen italským parlamentem dne 22. prosince a o aktualizaci stabilizačního programu předloženého vládou dne 23. prosince. Makroekonomický scénář, z něhož vychází aktualizace stabilizačního programu, předpokládá, že se růst HDP zvýší z hodnoty nula v roce 2005 na 1,5 % v letech 2006 a 2007 a poté na 1,75 % v letech 2008 – 2009. Tento scénář, který je shodný se scénářem uvedeným v dokumentu hospodářského a finančního plánování a se scénářem, ze kterého vychází doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7, odpovídá prognózám útvarů Komise z podzimu 2005, které předpokládají v letech 2005 – 2007 hodnoty růstu ve výši 0,2 %, 1,5 % a 1,4 %. 3.1 Rozpočtová salda Rozpočtové saldo v roce 2005 Doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 považuje schodek v maximální výši 4,3 % HDP, za předpokladu nulového růstu HDP v roce 2005, za slučitelný s důsledným plněním rozpočtu v roce 2005. Podzimní prognózy předpokládaly, že poměr schodku k HDP bude v roce 2005 činit 4,3 % - tzn., že bude v souladu s oficiálním cílem, i když při lehce vyšším růstu HDP. Nejnovější finanční údaje ohledně úvěrové potřeby státního sektoru pro rok 2005 naznačují, že cíle stanoveného pro schodek v roce 2005 bude pravděpodobně dosaženo. Tabulka č. 1: Rozpočet Itálie pro rok 2006 v % HDP | Návrh rozpočtu ke dni 28. 10. 2005 (1) | Prognóza z podzimu 2005 (2) | Konečný rozpočet | Rozpočtové saldo při nezměněné legislativě („tendenziale“) | -4,9 | -5,0 | -4,9 | Nižší primární výdaje | 0,8 | 0,5 | 0,8 | z toho: zdravotnictví | 0,1 | - | 0,1 | Prodej nemovitostí | 0,2 | 0,2 | - | Výdaje spojené s lisabonskou agendou | -0,2 | -0,2 | - | Vyšší příjmy | 0,4 | 0,2 | 0,6 | z toho: zdravotnictví | 0,1 | - | 0,1 | Rozpočtové saldo | -3,8 | -4,2 | -3,5 | Cyklicky očištěné saldo | -3,2 | -3,6 | -2,9 | Jednorázová opatření (3) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | z toho: prodej nemovitostí | 0,3 | 0,2 | 0,1 | daňová osvobození | - | - | 0,1 | náhradní daně | 0,2 | 0,1 | 0,2 | Strukturální saldo (4) | -3,7 | -4,0 | -3,2 | Změna strukturálního salda | 0,4 | 0,0 | 0,9 | Poznámky: (1) Po tzv. změně „Terza fase“ ze dne 28. října 2005. (2) Prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 vycházely z návrhu rozpočtu ze dne 28. 10. 2005. (3) Jednorázová a další dočasná opatření vypočítaná útvary Komise. (4) Strukturální saldo = cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a dalších dočasných opatření. Zdroj: návrh zákona o rozpočtu na rok 2006 a jeho konečné znění; ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2005; výpočty útvarů Komise | Rozpočtové saldo v roce 2006 Na základě opatrného posouzení některých opatření uvedených v návrhu rozpočtu na rok 2006 ze dne 28. října 2005 předpokládaly prognózy útvarů Komise z podzimu 2005, že schodek bude v roce 2006 činit 4,2 % HDP, což bude znamenat vyšší hodnotu, než činil oficiální cíl v hodnotě 3,8 % HDP (viz tabulka č. 1). Podle výpočtů útvarů Komise by strukturální přizpůsobení (tj. změna u cyklicky očištěného salda bez jednorázových a dočasných opatření) mezi léty 2005 a 2006 bylo podle podzimních prognóz nižší než „alespoň“ 0,8 % HDP, které doporučila Rada. Změny zavedené v konečné verzi rozpočtu, který přijal italský parlament, vyžadují nové posouzení strukturálního přizpůsobení. Důsledné provedení zákona o rozpočtu na rok 2006 by odpovídalo nejnižší hodnotě zlepšení strukturálního schodku rozpočtu v roce 2006 ve výši 0,8 % HDP, kterou vyžadovala Rada, za předpokladu, že reálný růst HDP bude v roce 2006 činit 1,5 % a že prováděná opatření budou účinná. Větší strukturální úsilí ve srovnání s návrhem rozpočtu ze dne 28. října je v podstatné míře vysvětleno dodatečnými nápravnými opatřeními na podporu snížení cíle stanoveného pro schodek (na 3,5 % HDP) a nižší částkou plánovaných jednorázových opatření. Komise se domnívá, že se po posílení mechanismů k provádění kontroly výdajů zvýšila pravděpodobnost účinného provádění opatření obsažených v zákoně o rozpočtu a tím i dosažení požadovaného fiskálního úsilí v roce 2006. Komise také věří, že stále existují značné nejistoty ohledně rozpočtového cíle pro rok 2006, které vyplývají z kombinace ambiciózních výdajových škrtů a nevyzkoušených kontrolních mechanismů. Tyto nejistoty se týkají zvláště dosažení všech plánovaných úspor u výdajů místních správ, zdravotnictví (v menším rozsahu) a výdajů centrální vlády, jakož i některých méně významných opatření. Odchylky v těchto oblastech by mohly vést ke schodku blížícímu se spíše 4 % HDP než oficiálnímu cíli 3,5 % HDP[12]. Rozpočtové saldo v roce 2007 a poté Za předpokladu, že se růst zvedne podle očekávání a s ohledem na závazek Itálie postupně odstraňovat od roku 2007 jednorázová a dočasná opatření, zahrnovalo by dosažení cíle stanoveného pro schodek v roce 2007 ve výši 2,8 % HDP strukturální přizpůsobení ve výši 0,9 % HDP (viz tabulka č. 2). Itálie však neposkytla žádný údaj k opatřením plánovaným k dosažení cíle na rok 2007. Tím je znemožněno posouzení kvality a složení strukturálního přizpůsobení. Kromě toho je možné, že program podcení trend rozpočtu a tím i rozsah rozpočtové nápravy (v poměru k trendu) nezbytné k dosažení cíle pro rok 2007. Jelikož prognózy při nezměněné legislativě plně nezohledňují budoucí zvýšení platů ve veřejném sektoru, je zejména snížení odměn zaměstnanců o 0,6 % HDP mezi léty 2006 a 2007 uvedené v programu nepravděpodobné. Tato položka do velké míry vysvětluje, proč trend rozpočtu pro rok 2007 činí podle programu pouhých 3,3 % HDP – tj., že je dokonce nižší, než cíl stanovený pro schodek v roce 2006. V letech následujících po roce 2007 odpovídá tempo přizpůsobení směrem ke střednědobému cíli stanovenému v programu z velké míry minimálnímu ročnímu zlepšení strukturálního salda ve výši 0,5 % HDP, které požaduje Rada. 3.2 Veřejné zadlužení Dosažení snížení poměru dluhu k HDP plánované na roky 2006 a 2007 by bylo v souladu s doporučeními Rady. Existují značné nejistoty týkající se snížení zadlužení, jelikož tento proces závisí na kombinovaném účinku rostoucích primárních přebytků podle rozpočtových cílů, uskutečnění privatizačních plánů a skutečného omezení operací pod čarou zvyšujících zadlužení, což by znamenalo jasné odchýlení se od nedávné minulosti[13]. Po roce 2007 se pro posílení rozpočtových cílů zdá být nezbytné dosáhnout dostatečného snížení poměru zadlužení směrem k referenční hodnotě, což je podstatné pro dlouhodobé omezení rizika udržitelnosti. 3.3 Statistika Úsilí vyvinuté ke zlepšení kvality údajů o veřejných financích vedlo ke snížení rozdílů ve statistikách. Po oznámení postupu při nadměrném schodku ze dne 1. září 2005 zveřejnil Eurostat údaje poskytnuté Itálií, aniž by uvedl odkazy na otevřené otázky[14]. Existují však nadále nedostatky u včasného poskytování údajů týkajících se orgánů místní správy a zdravotnictví. Očekává se, že zřízení SIOPE zlepší sběr údajů o místních financích. Tabulka č. 2: Rozpočtová salda a zadlužení v % HDP | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | KOM | SP(1) | KOM | SP(1) | KOM(1) | SP(2) | KOM(1) | SP(2) | Saldo veřejných financí | -3,2 | -3,2 | -4,3 | -4,3 | -4,2 | -3,5 | -4,6 | -2,8 | Primární saldo | 1,8 | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 1,3 | 0,3 | 1,9 | Jednorázová opatření (3) | 1,4 | 1,4 | 0,5 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | - | - | Strukturální saldo (4) | -4,4 | -4,4 | -4,0 | -4,1 | -4,0 | -3,2 | -4,0 | -2,3 | Změna strukturálního salda | 0,5 | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,0 | 0,9 | 0,0 | 0,9 | Strukturální primární saldo (5) | 0,7 | 0,7 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,5 | 0,9 | 2,4 | Zadlužení | 106,5 | 106,5 | 108,6 | 108,5 | 108,3 | 108,0 | 107,9 | 106,1 | Růst reálného HDP za měsíc (roční změna v %) | 1,2 | 1,2 | 0,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,4 | 1,5 | Mezera výstupu za měsíc (6) | -0,5 | -0,4 | -1,5 | -1,5 | -1,2 | -1,2 | -1,2 | -1,0 | Poznámky: (1) Prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 vycházely z návrhu rozpočtu ze dne 28. 10. 2005. (2) Mezery výstupu a cyklické přizpůsobení podle aktualizace stabilizačního programu z prosince 2005. tak, jak byly přepočítány útvary Komise na základě údajů uvedených v programu. (3) Jednorázová a další dočasná opatření vypočítaná útvary Komise. (4) Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a dalších dočasných opatření. (5) Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a dalších dočasných opatření. (6) V procentech potenciálního HDP. Zdroj: stabilizační program (SP); ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2005 (KOM). výpočty útvarů Komise | 4. Závěry Na základě aktuálních informací se zdá, že Itálie přijala opatření v souladu s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7. Zejména: - se zdá, že dosáhla cíle stanoveného pro schodek v roce 2005 ve výši 4,3 % HDP; - přijala v zákoně o rozpočtu na rok 2006 nápravná opatření, která, za předpokladu, že budou řádně prováděna, a že hospodářský vývoj bude v souladu se scénářem, který vychází z doporučení Rady, zajistí přiměřený pokrok směrem k nápravě nadměrného schodku ve lhůtách stanovených Radou. Zákon o rozpočtu na rok 2006 by mohl především vést na základě výše uvedených podmínek ke strukturálnímu přizpůsobení v roce 2006, které odpovídá doporučení Rady; - stanovila pro rok 2007 cíl pro nominální schodek ve výši pod 3 % a plánuje na rok 2007 a následující roky strukturální přizpůsobení podle doporučení Rady; - plánuje snížit stav zadlužení pomocí kombinovaného účinku rostoucích primárních přebytků podle rozpočtových cílů, uskutečnění velkých privatizačních plánů a omezení operací pod čarou zvyšujících dluh; - přijala opatření ke zlepšení kvality statistiky údajů o veřejných financích. Náprava nadměrného schodku do roku 2007 a snížení poměru dluhu k HDP jsou značně nejisté, jelikož z velké míry závisí na: 1. účinném plnění rozpočtu v roce 2006. V případě, že opatření nebudou prováděna řádně nebo se ukáží být neúčinnými, bude zapotřebí přijmout další nápravná opatření; 2. upřesnění a provádění podstatných doplňujících nápravných opatření pro rok 2007. S ohledem na výše uvedené posouzení má Komise za to, že v současné době nejsou nutné žádné další kroky ve věci nadměrného schodku Itálie. Komise bude nadále sledovat vývoj rozpočtu Itálie v souladu se Smlouvou a Paktem stability a růstu, zejména z hlediska citlivé situace v oblasti veřejných financí. [1] Dopad jednorázových opatření na rozpočet činil 0,6 % HDP v roce 2001, 1,9 % v roce 2003 a 1,4 % v roce 2004. V roce 2002 činil schodek 2,7 HDP, s jednorázovými opatřeními 1,3 % HDP. [2] K politické dohodě ohledně „doporučení Rady Itálii s cílem odstranit nadměrný schodek - podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení Evropského společenství" došlo dne 12. července 2005. [3] Úř. věst. L 209, 2.8. 1997 a Úř. věst. L 174, 7.7.2005. [4] Současně Komise posuzuje aktualizaci stabilizačního programu Itálie z prosince 2005. Posouzení Komise, jakož i stanovisko Rady k tomuto programu lze nalézt na internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm [5] V rozpočtovém procesu Itálie jsou všechna přijatá opatření a plánovaná opatření do budoucích let definována podle trendu rozpočtu při nezměněné legislativě (tzv. „tendenziale“). To znamená, že budoucí výdaje a příjmy se zahrnují do trendu rozpočtu pouze do té míry, v jaké odpovídají právním předpisům, které již byly schváleny Parlamentem. Více podrobností o trendu rozpoču a italském rozpočtovém procesu lze nalézt v technickém hodnocení aktualizace stabilizačního programu z roku 2005. [6] Tato opatření, která zavedlo nařízení vlády č. 211/2005 ze dne 17. října 2005, byla poté zahrnuta do zákona o rozpočtu pro rok 2006. [7] Úspory na straně výdajů regionálních a místních vlád mají podobu další rozsáhlé revize „národního paktu stability“ z roku 1999. Stropy se liší podle druhu místního orgánu (na úrovni regionu nebo provincie a obcí) a podle druhu výdajů (běžné nebo investiční). [8] Úspory jsou na straně čistých výdajů na zdravotnictví. Očekává se o 1,5 mld. více příjmů a o 1 mld. méně výdajů (viz tabulka č. 1). [9] Osvobození od nezaplacených sociálních příspěvků zemědělského sektoru projednává v současnosti italský parlament. Pokud bude schváleno a bude statisticky ověřeno, může vést k omezené revizi schodku a /nebo poměru dluhu směrem vzhůru. [10] Cílem těchto ustanovení je zejména přinutit regiony se strukturálním schodkem v oblasti zdravotnictví, aby jeho část kryly dodatečnými příjmy a nezbytnými úsporami. Kromě toho bude zvýšena odpovědnost lékařů a lékárníků mj. elektronickým zaznamenáváním předpisů na léky a rozbory. [11] Aktualizace předpokládá rozdíl mezi hotovostí/přírůstky ve výši 0,5 % HDP v roce 2006. Rozdíl se také vztahuje na platbu úroků z dluhopisů, které vznikly (a byly řádně zapsány jako výdaje) v minulosti, avšak jsou vyplaceny pouze v případě, kdy jsou dluhopisy splaceny. Kdyby byl tento faktor vyloučen, byly by rozdíly mezi hotovostí/přírůstky nižší. [12] Viz poznámka 10. [13] Viz poznámka 10. [14] Kromě toho, že upozornil na nezbytnost objasnit případy oznámených kapitálových dotací mezi léty 2001 a 2004 v řadě zemí včetně Itálie.