Zvláštní zpráva č. 25/2012 „Byly zavedeny nástroje pro monitorování účelnosti výdajů Evropského sociálního fondu na starší pracovníky?“





ZKRATKY ESF : Evropský sociální fond EU : Evropská unie IT : Informační technologie OP : Operační program Úř. věst. : Úřední věstník Evropské unie SHRNUTÍ I. Evropský sociální fond je klíčový finanční nástroj Evropské unie, který členské státy využívají v oblasti politiky zaměstnanosti. V programovém období 2007–2013 přesáhnou výdaje z ESF 75 miliard EUR, což odpovídá zhruba 8 % celkového rozpočtu EU. II. Cílem auditu bylo ověřit, zda a v jaké míře členské státy a Komise v průběhu programovacího období vytvořily a uplatňovaly nástroje nutné pro posuzování dosažení plánovaných cílů. Pro účely provedení auditu vybral Účetní dvůr jednu z hlavních znevýhodněných skupin, konkrétně starší pracovníky. III. Účetní dvůr zjistil nedostatky v koncepci operačních programů i systémů pro monitorování a hodnocení. Navíc shledal, že Komise nemá na evropské úrovni k dispozici konzistentní údaje o provozních cílech, ukazatelích a přidělených prostředcích. IV. Přestože zvyšování zaměstnanosti starších pracovníků je součástí strategických cílů EU, ani řídicí orgány, ani Komise nejsou schopny stanovit, kolik starších pracovníků získalo novou kvalifikaci nebo pracovní místo či si své místo dokázalo udržet poté, co se jim dostalo podpory účastí na akci financované z ESF. Výše částek vydávaných na tento druh akcí navíc není známa. V. Účetní dvůr Komisi doporučil: a) vyžadovat, aby členské státy koncipovaly své operační programy tak, aby výkonnost prostředků z ESF bylo možné měřit. Měly by být jednoznačně určeny cílové skupiny a pro měření výstupů, výsledků a konkrétních dopadů na úrovni cílové populační skupiny by měly být definovány relevantní, kvantifikované provozní cíle a ukazatele. Rovněž je nutno stanovit průběžné milníky a hierarchii cílových hodnot; b) vyžadovat, aby členské státy koncipovaly své systémy pro monitorování a hodnocení tak, aby byly schopny v náležitých intervalech měřit a vysvětlovat pokrok ke všem stanoveným cílovým hodnotám; c) získávat od členských států konzistentní a spolehlivé informace, aby mohla uvádět náležité údaje o použitých prostředcích a výsledcích, kterých ESF dosáhl; d) v souvislosti s posuzováním a monitorováním řídicích a kontrolních systémů členských států podrobně analyzovat otázky výkonnosti; e) zlepšit dokumentaci kontrol zajištěním auditní stopy, která umožní hodnocení rozsahu a konzistentnosti kontrol. ÚVOD CÍLE EVROPSKÉ UNIE PRO OBLAST ZAMĚSTNANOSTI A EVROPSKÝ SOCIÁLNÍ FOND 1. V roce 2000 schválili vedoucí představitelé států a vlád Lisabonskou strategii [1] a v roce 2010 strategii Evropa 2020 [2], kterými určili hospodářskou a sociální strategii Evropské unie (EU) na dalších deset let. Oba strategické dokumenty uvádějí akční plány pro zvýšení růstu a počtu pracovních míst a stanovují cíle pro několik oblastí, zejména pro zaměstnanost. 2. Evropský sociální fond (ESF) je klíčový finanční nástroj, jenž byl koncipován tak, aby členským státům napomáhal dosáhnout cílů EU v oblasti politiky zaměstnanosti. Jeho cílem je podporovat začleňování nezaměstnaných a znevýhodněných osob na trhu práce, a to v první řadě podporou odborné přípravy. V programovém období 2007–2013 přesáhnou výdaje z ESF 75 miliard EUR, což odpovídá zhruba 8 % celkového rozpočtu EU. OPERAČNÍ PROGRAMY A SDÍLENÉ ŘÍZENÍ 3. ESF provádí Komise sdíleným řízením. To znamená, že určité úkoly jsou delegovány na členské státy, konečnou odpovědnost za veškeré výdaje EU však nese i nadále Komise [3]. 4. ESF funguje prostřednictvím víceletých operačních programů (OP) připravených členskými státy, které byly s Komisí projednány a jež Komise přijala formou rozhodnutí [4]. OP je strategický dokument. Analyzuje problémy a potřeby geografické oblasti, jíž se týká, identifikuje znevýhodněné skupiny, které potřebují pomoci, a stanovuje cíle, jichž má být s pomocí prostředků ESF dosaženo. SCHÉMA 1 OPERAČNÍ PROGRAM: SCHEMATICKÝ PŘEHLED PROGRAMOVÁNÍ, PROVÁDĚNÍ, VÝKAZNICTVÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr. 5. Řízením a realizací operačních programů pověřují členské státy řídicí orgány, které nesou hlavní odpovědnost za účelnou a správnou realizaci programů a zajišťují ji. Za tímto účelem zřizují řídicí orgány přiměřené systémy finančního řízení a kontroly, které slouží k provádění úkolů týkajících se programování, kontroly, monitorování a výkaznictví a podávání zpráv. Řídicí orgány se mohou rozhodnout delegovat část prováděcích činností na zprostředkující subjekt či subjekty. Projekty provádí poskytovatelé vybraní řídicími orgány nebo zprostředkujícími prováděcími subjekty. Poskytovatel jim poskytuje informace z monitorování pokroku projektu a řídicí orgány pak zasílají souhrnné informace v podobě výročních prováděcích zprávy Komisi [5]. 6. Hlavní aspekty programovacích, prováděcích a vykazovacích postupů a postupů pro podávání zpráv v souvislosti s akcemi ESF zjednodušeným způsobem znázorňuje schéma 1. MĚŘENÍ VÝKONNOSTI 7. Provádění ESF, stejně jako jakékoliv jiné položky rozpočtu EU, musí probíhat v souladu s finančním nařízením EU, především se základními zásadami řádného finančního řízení [6]: hospodárností, efektivností a účelností [7]. Tento požadavek byl včleněn do nařízení o strukturálních fondech [8]. 8. K tomu, aby řídicí orgány byly schopny dosažené výsledky vykázat, je nezbytně nutné, aby OP již na samém začátku specifikoval kvantifikované provozní cíle (cílové hodnoty) a ukazatele pro měření pokroku dosaženého v průběhu realizace programu. Dále je nutno ustavit vhodné systémy pro monitorování a hodnocení realizace operačních programů. ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 9. Cílem auditu bylo ověřit, zda členské státy a Komise nastavily a zavedly nástroje nutné pro posuzování účelnosti akcí ESF zaměřených na starší pracovníky v průběhu programovacího období. Audit se soustředil na obsahovou stránku OP, zejména na kvantifikované provozní cíle a ukazatele a na systémy pro monitorování a hodnocení. 10. Starší pracovníci jsou jednou ze skupin, jimž byla ve víceletých strategiích EU věnována větší pozornost. Lisabonská strategie stanovila pro tuto část populace v oblasti zaměstnanosti konkrétní cíl, navíc jde o skupinu, která je klíčová pro dosažení cíle v oblasti zaměstnanosti stanoveného strategií Evropa 2020 [9]. 11. V programovém období 2007–2013 fungovalo 117 OP a z tohoto počtu se přinejmenším v jednom z níže uvedených aspektů 63 týkalo starších pracovníků. a) OP výslovně definuje starší pracovníky jako cílovou skupinu. b) OP definuje konkrétní ukazatele pro měření pokroku u této skupiny. c) Prostředky byly přiděleny na opatření podporující aktivní stárnutí a prodlužování pracovního života, tj. prioritní téma EU č. 67 [10]. 12. Za účelem auditu vybral Účetní dvůr z těchto 63 OP šest OP [11], které dohromady odpovídají 222 milionům EUR, tj. 22 % celkové částky vyčleněné na prioritní téma EU č. 67 (1 miliarda EUR), a pokrývají čtyři členské státy (Německo, Itálie, Polsko a Spojené království). 13. Audit se týkal programového období 2007–2013 do května 2011. U každého vybraného OP analyzoval Účetní dvůr řídicí systémy a prováděl kontroly jejich fungování tím, že přímo na místě prověřil řadu projektů – dva až čtyři v závislosti od případu. V Komisi vedli auditoři pohovory s odpovědnými zaměstnanci a prováděli dokumentární prověrky. Navíc se u 63 OP včetně OP, u nichž proběhly návštěvy na místě, konal průzkum organizovaný s cílem získat od jednotlivých řídicích orgánů informace o systémech, které používají, a o tom, jak hodnotí podporu poskytovanou Komisí [12]. PŘIPOMÍNKY OBSAHOVÁ STRÁNKA OPERAČNÍCH PROGRAMŮ 14. Tento oddíl pojednává v prvé řadě o používaných definicích starších pracovníků a poskytovaných podpůrných informacích, v druhé řadě pak o různých prvcích nutných pro hodnocení výkonnosti (cíle, ukazatele a cílové hodnoty). Třetí část se týká propojení projektových cílů s cíli operačních programů a poslední část pojednává o hodnocení Komise. DEFINICE "STARŠÍCH PRACOVNÍKŮ" SE V OPERAČNÍCH PROGRAMECH NEUPLATŇUJÍ JEDNOTNĚ A POSKYTOVANÉ PODPŮRNÉ INFORMACE JSOU NEDOSTATEČNÉ NEJEDNOTNÉ DEFINICE "STARŠÍCH PRACOVNÍKŮ" 15. Zatímco Lisabonská strategie definovala staršího pracovníka jako každou osobu v produktivním věku, která spadá do věkového rozmezí 55 až 64 let [13], z průzkumu vyplývá, že mnohé řídicí orgány ve svých operačních programech pracují s různými věkovými skupinami (např. 45 let a více a 50 let a více až 55 let a více, ať už bez horního věkového limitu či s ním). Tento stav však lze vysvětlit rozdílnou společensko-hospodářskou a demografickou situací. 16. Definice starších pracovníků se nicméně nepoužívá soustavně v celém dokumentu, aniž by to bylo jakkoliv odůvodněno. Bylo tomu tak u čtyř ze šesti vybraných operačních programů [14]. Konkrétně věková skupina, s níž se pracuje v analýze potřeb, se liší od věkové skupiny uváděné v prioritních osách [15] anebo v souvisejících akcích a cílech (viz rámeček 1). RÁMEČEK 1 DEFINICE "STARŠÍHO PRACOVNÍKA" V OPERAČNÍM PROGRAMU SE V DOKUMENTU NEPOUŽÍVÁ JEDNOTNĚ a) U operačního programu Emilia-Romagna se jedna stanovená cílová hodnota a opatření plánovaná pro starší pracovníky týkají věkové skupiny 45 a více let, ale popis stavu (včetně statistických údajů) a potřeb se zaměřuje na věkovou skupinu 55–64 let. b) U operačního programu Apulie se provozní cíle na úrovni prioritní osy OP a plánovaná opatření týkají věkové skupiny 45 a více let. Popis stavu (včetně statistických údajů) a potřeb se však týká pouze věkové skupiny 55–64 let. c) U operačního programu Sasko-Anhaltsko a u operačního programu Duryňsko se v popisu stavu a u cílových hodnot stanovených pro starší pracovníky na úrovni OP uvádí věková skupina 55–64 let. Režimů cílících na starší pracovníky se však mohou účastnit jednotlivci z věkové skupiny 50 a více let. NEDOSTATEČNÉ PODPŮRNÉ INFORMACE 17. Orientaci v situaci členského státu či regionu ztěžuje skutečnost, že se v analýze potřeb ve větší či menší míře neuvádějí kvantitativní údaje. U tří ze šesti vybraných operačních programů se nepoužívají kontextové ukazatele poskytující kvantifikované informace o společensko-hospodářské situaci v oblasti (např. míře aktivity a míře nezaměstnanosti). 18. Účetní dvůr zjistil, že žádný z vybraných operačních programů neozřejmuje příčinnou souvislost mezi popisovanými akcemi a sledovanými cíli. Komplikuje se tak ověřování vnitřního souladu programu mezi identifikovanými potřebami, zvolenou strategií a konkrétními cíli stanovenými na úrovni prioritní osy [16]. 19. Ačkoliv "starší pracovníci" byli ve vybraných operačních programech v souladu s cílem pro zaměstnanost lisabonské agendy i strategie Evropa 2020 označeni za znevýhodněnou skupinu, jen výjimečně je možné nalézt informace o akcích, které by se na ně zaměřovaly jako na specifickou skupinu [17]. Stávající právní rámec stanoví pouze finanční údaje na úrovni prioritní osy a žádný z vybraných operačních programů nemá prioritní osu věnovanou konkrétně "starším pracovníkům". 20. Součástí operačních programů je i orientační rozpis přidělených finančních prostředků ESF mezi různá prioritní témata EU [18]. Nicméně žádné z prioritních témat se akcí ve prospěch starších pracovníků přímo netýká. Soudě podle znění prioritních témat EU, je nejvyšší pravděpodobnost zahrnutí akcí zaměřených na starší pracovníky [19] u tématu 67 "podpora aktivního stárnutí a prodlužování pracovního života". Různé řídicí orgány si však obsah prioritního tématu č. 67 vykládají různě (viz rámeček2). 21. Není proto možné stanovit, kolik prostředků bylo v rámci operačních programů přiděleno na zvýšení zaměstnanosti starších pracovníků. ZAVEDENÉ CÍLE, UKAZATELE A CÍLOVÉ HODNOTY NEJSOU PŘIMĚŘENÉ 22. Cíle, ukazatele a cílové hodnoty by měly umožnit pochopit cíle OP a měřit míru, v níž jich bylo dosaženo. Řídicí orgány by za účelem ověření účelnosti svých intervencí měly definovat výstup operačního programu, jeho výsledek a konkrétní ukazatele dopadu a kvantifikované cíle pro různé skupiny, jimž se rozhodnou poskytnout podporu z prostředků ESF. RÁMEČEK 2 RŮZNÉ INTERPRETACE OBSAHU PRIORITNÍHO TÉMATU EVROPSKÉ UNIE Č. 67 a) V operačním programu Sasko-Anhaltsko se prioritní téma č. 67 týká pouze akcí "aktivní až do důchodu". Jiné akce usilující o zlepšení přizpůsobivosti starších pracovníků a jejich přístupu na pracovní trh jsou prezentovány v rámci jiných prioritních témat. b) V operačním programu Emilia-Romagna zahrnuje prioritní téma č. 67 řadu různých akcí, jež se nutně nezaměřují na starší pracovníky. c) V operačním programu Anglie a Gibraltar prioritní téma č. 67 nezahrnuje konkrétní akce. Ve skutečnosti je částka přidělená na toto prioritní téma odhadem veškerých nákladů souvisejících s účastníky staršími 50 let. 23. Dodatečné informace o různých prvcích nutných pro řádné posouzení výkonnosti spolu s ilustrativními příklady uvádí schéma 2. SCHÉMA 2 OPERAČNÍ PROGRAM: PŘEHLED POTENCIÁLNÍCH CÍLŮ, UKAZATELŮ A CÍLOVÝCH HODNOT +++++ TIFF +++++ Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě definic, které Komise uvádí ve svém orientačním pokynu Metody hodnocení: ukazatele pro monitorování a hodnocení (pracovní dokument č. 2 ze srpna 2006). NEDOSTATEČNOST KONKRÉTNÍCH UKAZATELŮ A CÍLOVÝCH HODNOT PRO STARŠÍ PRACOVNÍKY 24. Ačkoliv starší pracovníci byli ve vybraných OP identifikováni jako skupina, jíž má být poskytována pomoc, neměli nutně své vlastní ukazatele nebo cílové hodnoty. Účelnost akcí zaměřených na jejich potřeby proto není možné posoudit (viz rámeček 3). RÁMEČEK 3 NEDOSTATEČNOST KONKRÉTNÍCH UKAZATELŮ A CÍLOVÝCH HODNOT PRO STARŠÍ PRACOVNÍKY a) OP Anglie a Gibraltar má konkrétní cílové hodnoty výstupu pro starší pracovníky u každé prioritní osy, která se jich týká (např. u prioritní osy 1 by mělo být ve věkové skupině 50 a více let 18 % ze všech nezaměstnaných anebo neaktivních účastníků). Cílové hodnoty pro výsledky a dopady se stanovují podle prioritních os pro účastníky jako celek, nikoliv konkrétně pro starší pracovníky (např. u prioritní osy 1 by mělo mít při odchodu z projektu zaměstnání 22 % účastníků). b) OP Apulie výslovně zmiňuje starší pracovníky u dvou prioritních os. Nicméně jen jedna z nich uvádí konkrétní cílovou hodnotu, v tomto případě konkrétní ukazatel dopadu (33,3 % starších pracovníků a migrantů má mít do roka od ukončení projektu zaměstnání). Všechny ostatní uvedené ukazatele jsou obecné a omezují se na výstupy (např. počet projektů). c) V OP Sasko-Anhaltsko jsou nezaměstnaní starší pracovníci cílovou skupinou v rámci prioritní osy, jež se zaměřuje na dlouhodobě nezaměstnané a některé znevýhodněné skupiny nezaměstnaných, u nichž existuje riziko, že budou nezaměstnaní dlouhodobě (prioritní osa C). V rámci této prioritní osy byly v souvislosti se staršími pracovníky definovány pouze dva konkrétní kvantifikované ukazatele: jeden výstupový ukazatel (11 % účastníků je nezaměstnaných a zároveň ve věkové skupině 55 a více let) a jeden makroekonomický ukazatel (snížit nejméně o čtvrtinu rozdíl mezi regionální mírou a národní průměrnou mírou procenta těchto nezaměstnaných ve věkové skupině 55 a více let v poměru ke všem nezaměstnaným). Pro ně však nebyly stanoveny ani ukazatele výsledků (podle definice uvedené u schématu 2), ani ukazatele konkrétních dopadů. d) V OP Duryňsko jsou starší pracovníci definováni jako cílová skupina a spadají pod prioritní osy A a C. Pouze prioritní osa A má konkrétní cílové hodnoty pro starší pracovníky, konkrétně dvě kvantifikované výstupní cílové hodnoty (12000 starších účastníků má absolvovat kurzy s cílem získat kvalifikaci a míra pokrytí skupiny starších pracovníků ve výši 10 %) a jednu makroekonomickou hodnotu (stabilizace míry účasti osob ve věkové skupině 55 a více let na pracovním trhu na 43,3 %). Neuvádí se ani cílové hodnoty výsledků (podle definice uvedené u schématu 2), ani konkrétních dopadů. 25. Účetní dvůr zjistil, že ukazatele odkazují většinou na výstupy a výsledky, nikoli na konkrétní dopady. I když vstup do zaměstnaneckého poměru můžeme chápat jako rozhodný důkaz úspěchu akce zaměřené na zvýšení zaměstnanosti jejích účastníků, není tento cíl u OP vybraných pro různé cílové skupiny systematicky kvantifikován ani měřen (viz rámeček 3). CÍLE A UKAZATELE NE VŽDY PŘÍMO SOUVISEJÍ S AKCEMI EVROPSKÉHO SOCIÁLNÍHO FONDU 26. Některé z cílů a ukazatelů uplatňovaných u kontrolovaných akcí nemají žádnou přímou souvislost s intervencemi ESF, což ztěžuje posuzování výkonnosti. 27. To je i případ makroekonomických cílů stanovených v OP (např. dostat se do roku 2013 na určitou cílovou míru zaměstnanosti ve věkové skupině 55–64), neboť úspěch či neúspěch, pokud jde o dosažení těchto cílů, je mimo kontrolu akcí financovaných z ESF, protože ve velké míře závisí na externích faktorech (např. ekonomické podmínky, stávající sociální a důchodový systém, místní investice). Dva [20] ze šesti vybraných OP takové globální cíle pro dopad u starších pracovníků uvádějí a 34 z 63 zkoumaných OP mělo globální ukazatele dopadu. 28. Týž problém s relevantností může vzniknout, když řídicí orgán využívá ukazatele, které zahrnují i jiné akce než akce ESF. Tento stav byl zjištěn u OP Polsko, kde se ukazatel výstupu vztahuje na všechny účastníky všech opatření podpory bez ohledu na zdroj financování opatření (prostředky ESF nebo jiné prostředky). ABSENCE PRŮBĚŽNÝCH MILNÍKŮ A HIERARCHIE 29. Cílů OP by mělo být dosaženo do uzávěrky programů, tj. do devíti let [21]. Stanovení průběžných (ročních či dvouletých) milníků by řídicím orgánům umožnilo v rané fázi identifikovat odchylky v provádění OP a včas přijmout nápravná opatření. 30. Průběžné milníky neměl ani jeden z vybraných OP. V Polsku nicméně řídicí orgán stanoví prováděcím subjektům cíle, jichž mají dosáhnout do konce následujícího roku. V OP Anglie a Gibraltar jsou stanovena dvě období pro uzavírání smluv s poskytovateli (2007–2010 a 2011–2013), aby mohly být zohledněny změny hospodářských vyhlídek a již dosažené výsledky. 31. Hierarchie umožňuje tvůrcům politiky ujasnit si nejvyšší prioritu a napomáhá prováděcím subjektům patřičným způsobem jednat. Bez hierarchie je zde riziko, že jednotlivé cíle spolu budou v rozporu (např. cíl: nabídnout kurz odborné přípravy velmi znevýhodněným osobám vs. cíl: velké procento účastníků získá práci) a že ze strany prováděcích subjektů dojde k nevhodné volbě. Ani jeden z vybraných OP nevytvořil hierarchii různých kvantifikovaných cílů a z 63 řídicích orgánů, které se účastnily průzkumu, uvedlo pouze sedm, že tak učinilo. ŽÁDNÉ SPOLEČNÉ UKAZATELE 32. Bez povinných společných ukazatelů pro všechny OP, s výjimkou výstupních údajů o účastnících [22], nemá Komise k dispozici žádné standardizované údaje o výkonnosti, které by bylo možno na úrovni EU agregovat. Komise proto není schopna vykázat celkové výsledky a dopady akcí financovaných z ESF a zaměřených na starší pracovníky. CÍLE PRO VÝSLEDKY A KONKRÉTNÍ DOPADY OPERAČNÍCH PROGRAMŮ NEJSOU SYSTEMATICKY ZAČLENĚNY DO PROJEKTOVÝCH PODMÍNEK 33. U pěti ze šesti vybraných OP Účetní dvůr zjistil, že projekty obvykle mají pouze kvantifikované cíle pro výstupy (např. počet účastníků). Od poskytovatelů se jen zřídkakdy očekává dosažení určitého výsledku nebo konkrétního dopadu. Výjimkou je OP Anglie a Gibraltar, kde jsou cílové hodnoty výsledků stanovené v OP systematicky začleňovány do podmínek projektů [23]. 34. Pokud nejsou cíle OP do projektů začleňovány, je zde riziko, že tyto cíle nebudou ke konci programového období splněny nebo že k nim vybrané projekty nebudou vůbec přispívat, i když budou podle svých vlastních kritérií úspěšné (viz rámeček 4). 35. Začlenění cílů pro výsledky nebo konkrétní dopady, které má poskytovatel splnit, do projektových dohod otevírá nové možnosti v oblasti řízení. Umožňuje řídicím orgánům provázat částku jejich plateb poskytovatelům s výkonností projektů, nikoliv pouze se skutečnými náklady, jako tomu bylo dosud. Ze šesti vybraných OP tuto techniku systematicky uplatňují pouze řídicí orgány OP Anglie a Gibraltar, ale dva další orgány tuto koncepci využívají v omezené míře a jeden uvažuje o posunu tímto směrem [24]. RÁMEČEK 4 ROZPORY V CÍLOVÝCH HODNOTÁCH PROJEKTŮ A OPERAČNÍCH PROGRAMŮ a) U OP Emilia-Romagna neobsahují oznámení o vypsání zadávacích řízeních žádné cílové hodnoty a smlouvy s poskytovateli uvádějí pouze počet účastníků, který musí být naplněn. Jedna cílová hodnota pro efekty [25] kvantifikovaná na úrovni OP (64 % účastníků nad 45 let si má najít zaměstnání do roka od ukončení intervence) nebyla ve smlouvách zohledněna. b) U OP Apulie lze do projektů jako cílovou hodnotu pro efekty stanovenou pro starší pracovníky začlenit hrubou míru integrace účastníků na pracovním trhu (33,3 % imigrantů a starších pracovníků, kteří se projektu účastní, si do roka od ukončení intervence najde práci). To se však nestalo. c) U OP Sasko-Anhaltsko se míry účasti stanovené v OP pro různé cílové skupiny neodrážejí v projektových rozhodnutích. Vysvětlovalo se to tím, že každý projekt má své vlastní specifické cíle. Míra účasti a kvóty pro umístění zahrnuté na úrovni režimu financování [26]nejsou navíc pro prováděcí subjekty a poskytovatele závazné, protože se fakticky má za to, že je není možné s přijatelnou přesností předpovědět na sedm let trvání programu. KOMISE USPOKOJIVĚ NEDOKUMENTUJE SVÉ HODNOCENÍ OBSAHU OPERAČNÍCH PROGRAMŮ 36. Komise [27] by měla ověřovat, zda OP uvádí veškeré požadované informace a je v souladu s ostatními strategickými dokumenty [28]. Jakmile jsou příslušné analýzy dokončeny, Komise operační programy přijme. 37. Účetní dvůr podotýká, že Komise ověřuje podání a kvalitu údajů uvedených v OP. V roce 2006 Komise, aby zajistila jednotný přístup svých útvarů, vytvořila manuál [29], v němž jsou uvedeny provozní pokyny ke všem hlavním aspektům programování v období 2007–2013. Pro účely transparentnosti byl manuál zpřístupněn i pro členské státy. 38. Nicméně z hlediska auditní stopy není dokumentace kontrol, které Komise u OP provádí, uspokojivá. Pracovníci Komise při ověřování, zda jsou požadované informace uvedeny (tzv. kontrola přípustnosti), používají běžný kontrolní seznam. Tento kontrolní seznam je stručný; ve většině případů neexistuje žádný základní kontrolní program ani dokumentace k provedeným kontrolám. Pro kvalitativní posouzení poskytnutých údajů navíc neexistují žádné kontrolní seznamy [30]. 39. Kontroly provedené útvary Komise u šesti vybraných OP lze proto identifikovat pouze nepřímo na základě doporučení a vznesených otázek. Není tedy možné posoudit rozsah ověřování ani říci, že se při něm systematicky uplatňovala jedna a táž koncepce. SYSTÉMY MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 40. Tento oddíl pojednává především o monitorovacích systémech a dále o plánování a realizaci hodnocení. Poslední část se týká zejména hodnocení realizace OP Komisí. MONITOROVACÍ SYSTÉMY NE VŽDY UMOŽŇUJÍ OVĚŘIT POKROK V DOSAHOVÁNÍ ZAMÝŠLENÝCH CÍLŮ 41. Realizace operačních programů je úkolem a odpovědností členských států. Aby řídicí orgány mohly monitorovat dosažení pokroku u cílů stanovených v OP, musí mít přístup buď ke kompletním, spolehlivým a aktualizovaným údajům o účastnících, které orgánům umožní klást nutné dotazy, nebo k potřebným agregovaným informacím, jež jim poskytnou zprostředkující prováděcí subjekty. 42. Monitorovací údaje jsou shromažďovány prostřednictvím poskytovatelů nebo přicházejí z jiných externích zdrojů (např. ministerstev práce a sociálních věcí nebo statistických úřadů). Z důvodů jednotnosti je nanejvýš důležité, aby řídicí orgán definoval hned na začátku obsah shromažďovaných údajů a zajistil, aby se kvalita údajů kontrolovala nebo alespoň mohla být kontrolována. 43. U vybraných OP řídicí orgány obvykle stanovily údaje, které se budou vyžadovat, i když byly zjištěny i případy neúplných údajů o monitorování (viz rámeček 5). RÁMEČEK 5 NEÚPLNÉ ÚDAJE O MONITOROVÁNÍ a) U programu Sasko-Anhaltsko stanovil řídicí orgán obsah údajů shromažďovaných poskytovateli o účastnících a projektech v plném rozsahu až v prvním čtvrtletí roku 2009. U projektů, které byly zahájeny dříve, tyto údaje chybí. b) OP Duryňsko má dva ukazatele týkající se hrubé míry úspěšnosti při následném získávání pracovních míst, které se vztahují na starší pracovníky, ale i další skupiny. První se týká zapojení účastníků do pracovní činnosti do čtyř týdnů od dokončení projektu a druhá udržitelnosti pracovních míst účastníků po 6 a 12 měsících. U druhého ukazatele není definován přesný obsah, a žádná data tedy nebyla shromážděna. 44. Nedostatky v metodě používané při sběru dat mohou mít negativní účinek na spolehlivost shromážděných údajů. Jde o případ, kdy poskytovatel nemusí údaje dokumentovat či zdůvodňovat nebo kdy řídicí orgán ani nemá možnost provést křížovou kontrolu jejich spolehlivosti. Ministerstvům práce a sociálních věcí v členských státech může ve zveřejňování informací o účastnících projektů ESF bránit zejména legislativa na ochranu osobních údajů [31], a to i v případě, kdy jde o poskytnutí informací řídicímu orgánu (viz rámeček 6). 45. Pokud má povinnost poskytnout údaje z monitorování nezávislá třetí strana, je metoda sběru údajů zvolená některými řídicími orgány nevhodná, protože informace jsou shromažďovány se zpožděním, řídicí orgán tak nemá k dispozici aktualizované údaje o situaci (viz rámeček 7). RÁMEČEK 6 POCHYBNÉ ÚDAJE O MONITOROVÁNÍ Ve spolkových zemích Sasko-Anhaltsko a Duryňsko není účastník projektu financovaného z ESF ze zákona povinen poskytnout správné informace a poskytovatel nemusí dokumentovat ani dokládat pracovní status účastníka po ukončení projektu. Protože řídicí orgány a zprostředkující subjekty nemají z důvodu právní ochrany údajů přístup do databází pracovních úřadů, nemohou spolehlivost těchto údajů kontrolovat. RÁMEČEK 7 NEDOSTATKY V KONCEPCI SBĚRU EXTERNÍCH ÚDAJŮ I když řídicí orgán OP Apulie má integrovaný IT monitorovací systém a kapacitu kontrolovat pracovní status všech účastníků projektu ESF oproti databázi zaměstnanců, bylo rozhodnuto, že údaje k ukazateli "hledání zaměstnání pro účastníky ESF" budou shromažďovány formou průzkumů organizovaných na národní úrovni statistickým úřadem. Do doby kontrolní návštěvy na místě (květen 2011) řídicí orgán žádné takové údaje neobdržel. 46. Z auditu vyplynulo, že ne všechny IT systémy mají zabudované kontroly včasnosti, úplnosti a věrohodnosti monitorovacích údajů, což zvyšuje riziko, že řídicí orgány nebudou mít k dispozici vyčerpávající a spolehlivé informace potřebné pro monitorování OP (viz rámeček 8). 47. Bylo také zjištěno, že řídicí orgány plně nevyužívají údaje získané v jiném kontextu, tak přicházejí o příležitost s minimálními náklady posílit monitorovací informace (viz rámeček 9). RÁMEČEK 8 CHYBY V ELEKTRONICKÉM MONITOROVACÍM SYSTÉMU a) U OP Polsko používání excelových tabulek některými zprostředkujícími prováděcími subjekty k monitorování jejich projektů zvyšuje riziko chyb. Řídicí orgány dostávají konsolidovaná data, která se omezují na výstupy. Navíc se jedná o dva systémy IT, které nejsou propojeny: jeden pro finanční údaje a jeden pro údaje o účastnících. b) U OP Sasko-Anhaltsko používají zprostředkující organizace k monitorování jednotlivých projektů tabulky, protože se domnívají, že údaje v monitorovacích systémech jsou neúplné a nepřesné. RÁMEČEK 9 DOSTUPNÁ DATA SE NEVYUŽÍVAJÍ Akreditační postup u OP Emilia-Romagna stanoví, že poskytovatelé musí, aby si zachovali akreditaci, dosáhnout dvou prahových hodnot předem stanovených řídicím orgánem: 70% míry účelnosti (procento účastníků projektu, kteří dvanáct měsíců po ukončení projektu pracují nebo stále studují) a 50% související míry úspěšnosti při následném získávání pracovních míst (počet účastníků pracujících na pracovních místech souvisejících s kurzem odborné přípravy, který absolvovali, jako procento počtu zaměstnaných účastníků). Poskytovatelé zaslali tyto údaje řídicímu orgánu, který kontroluje jejich spolehlivost. Řídicí orgán ale tyto údaje, jež má k dispozici, nevyužívá jako ukazatel úspěšnosti při následném získávání pracovních míst, protože v rámci OP byla přijata opatření, na jejichž základě se k monitorování tohoto ukazatele využívají informace z průzkumů organizovaných statistickými úřady v členských státech. 48. Komise a řídicí orgány obecně nejsou v situaci, kdy by mohly říci, jaká částka byla vydána na starší pracovníky nebo na jiné cílové skupiny. Řídicí orgány poskytují finanční údaje ve svých výročních prováděcích zprávách k prioritním osám OP (vydané částky) a k prioritním tématům EU (přidělené částky) [32], nikoliv ale na úrovni cílových skupin (viz také bod 19). Číselné údaje uváděné u prioritních témat EU navíc nejsou konzistentní (viz také bod 20) a pro některé řídicí orgány jsou přidělené částky totožné s částkami, k nimž byly přijaty závazky, zatímco u jiných řídicích orgánů se přidělenými částkami rozumí uhrazené částky. V PŘÍPRAVĚ A REALIZACI HODNOCENÍ JSOU NEDOSTATKY 49. Hodnocení realizace OP je úkolem a odpovědností členských států. Hodnocení by mělo manažerům pomoci pochopit a vysvětlit, proč a jak konkrétní akce pomohly přispět ke stanoveným cílům či proč neměly žádný dopad. 50. Trvalé a včasné posuzování pokroku programu vyžaduje nejen permanentně probíhající hodnotitelskou činnost, s níž se počítá již od samého začátku, ale i výběr témat a koncepcí hodnocení, které umožní posoudit účelnost různých akcí pro různé skupiny. 51. Pokud operační program specifikuje cílové skupiny, kvantifikované cíle a ukazatele, hlavním tématem hodnocení by mělo být posouzení účelnosti akcí z hlediska těchto skupin, cílů či ukazatelů. Jinak řídicí orgán promešká příležitost získat podrobnou zpětnou vazbu o výkonnosti OP. 52. Požadavky právních předpisů týkající se hodnocení, které musí řídicí orgány dodržovat, jsou velmi obecné [33]. Nestanovují minimální soubor témat, který má být pokryt, ani povinnost vypracovat plán hodnocení. 53. Komise vydává nepovinné orientační pokyny, aby členským státům pomohla s realizací OP. Co se týče hodnocení, zdůrazňuje důležitost plánu hodnocení, používání ukazatelů, provádění permanentního průběžného hodnocení a sběru údajů [34]. Od roku 1997 rovněž propaguje měření čistých účinků OP na zaměstnanost [35] jako nejlepší nástroj pro posuzování účelnosti akcí v oblasti zaměstnanosti. Aktualizované orientační pokyny uvedené v poznámce pod čarou uvádějí postup, jak krok za krokem odhadnout přímé účinky na zaměstnanost na úrovni programu, a součástí tohoto postupu je i využití údajů z monitorování projektů. 54. Podle Komise [36] se uplatňování jejích pokynů při odhadování dopadu programů z let 2000–2006 na zaměstnanost v členských státech různilo. Co se týče programového období 2007–2013, Účetní dvůr zjistil, že řídicí orgány a vybrané OP volily minimalistickou koncepci: nedělat, co není povinné. V koncepci hodnocení pak jsou u vybraných OP nedostatky (viz rámeček 10). RÁMEČEK 10 NEDOSTATKY V KONCEPCI HODNOCENÍ a) K OP Apulie a OP Emilia-Romagna nebyly v době auditní návštěvy Účetního dvora v květnu 2011 k dispozici žádné hodnoticí zprávy (v pátém roce provádění). b) S výjimkou OP Anglie a Gibraltar [37] a OP Polsko [38] nebylo plánováno ani provedeno žádné hodnocení posuzující dopad akcí na starší pracovníky jako specifickou cílovou skupinu. c) Ze šesti vybraných OP byl čistý účinek realizovaných akcí na zaměstnanost vyčíslen pouze u OP Anglie a Gibraltar [39]. U dalších pěti operačních programů hodnotitelé s provedením takového výpočtu nepočítali. KOMISE PŘI SVÉM HODNOCENÍ ŘÍDICÍCH A KONTROLNÍCH SYSTÉMŮ UPŘEDNOSTŇUJE FINANČNÍ OTÁZKY 55. Příslušné nařízení [40] vyžaduje, aby Komise kontrolovala existenci a řádné fungování řídicích a kontrolních systémů zavedených členskými státy, ověřovala výroční zprávy o provádění operačních programů a prověřovala pokrok, jehož bylo v uplynulém roce dosaženo. 56. Pro prověrku plnění OP má Komise k dispozici velké množství informací. Její úředníci dostávají kopie všech závěrečných hodnoticích zpráv, účastní se jednání monitorovacích výborů [41], provádějí návštěvy na místě a kontroly, minimálně jednou ročně diskutují s řídicími orgány o dosaženém pokroku a na závěr ověřují výroční prováděcí zprávy. 57. Při posuzování řídicích a kontrolních systémů zavedených členskými státy kladla Komise dosud důraz na finanční řízení a legalitu a správnost akcí, nikoliv na postupy pro monitorování a hodnocení výkonnosti. Je zřejmé, že hlavním cílem je snížení finančního dopadu chyb. Tato orientace je patrná i v pokynech, které Komise poskytla řídicím orgánům v souvislosti s jejich povinnostmi v této oblasti. 58. Komise si je vědoma skutečnosti, že podmínkou analýzy přidané hodnoty financování ze strany EU namísto vstupu či vzniklých nákladů je silný důraz na monitorování nefinančních údajů [42]. Ten však v programovém období 2007–2013 zjištěn nebyl. 59. Dále dokumentace Komise k jejímu hodnocení provádění OP trpí stejným zásadním nedostatkem jako její hodnocení obsahu OP (viz body 38–39), totiž nedostatečností auditní stopy. Konkrétně jelikož Komise nevypracovala standardizovaný postup pro registraci kontroly opatření přijatých v návaznosti na její písemné připomínky k výročním prováděcím zprávám, které byly zaslány řídicím orgánům, nemůže prokázat kvalitu tohoto postupu. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 60. Přestože zvyšování míry zaměstnanosti starších pracovníků je součástí strategických cílů EU, ani řídicí orgány, ani Komise nejsou schopny určit, kolik starších pracovníků získalo novou kvalifikaci nebo pracovní místo či si své místo dokázalo udržet poté, co se jim dostalo podpory účastí na akci financované z ESF. Potřebné nástroje, které by v tomto ohledu poskytovaly relevantní a spolehlivé informace, většina řídicích orgánů nezavedla. Výše částek vydávaných na tento druh akcí navíc není známa. 61. U vybraných OP měla neschopnost prokázat výkonnost prostředků z ESF dva hlavní důvody. Zaprvé, ačkoliv na obecné úrovni byly určeny cílové hodnoty pro výstup, na úrovni projektů nebyly systematicky stanovovány realizovatelné a relevantní cíle pro výsledky a konkrétní dopady. Zadruhé, ve shromažďování a registraci údajů o monitorování a v organizaci permanentně probíhající hodnotitelské činnosti byly nedostatky. Nemožnost získat přístup ke spolehlivým, ověřitelným a včasným údajům o výkonnosti a posouzením různých akcí ztěžuje formulaci závěrů, které by bylo možné aktuálně či v budoucnu využít při rozhodování. 62. Na řadu těchto nedostatků týkajících se koncepce operačních programů a postupu pro monitorování již Účetní dvůr upozornil ve své zvláštní zprávě č. 17/2009 o akcích odborného vzdělávání pro ženy spolufinancovaných Evropským sociálním fondem, která se vztahuje k předcházejícímu programovému období (2000–2006). DOPORUČENÍ 1 Komise by měla vyžadovat, aby členské státy: a) koncipovaly své operační programy tak, aby výkonnost prostředků z ESF bylo možné měřit. Cílové skupiny by měly být jednoznačně definovány a pro měření výstupů, výsledků a konkrétních dopadů na úrovni cílové populační skupiny by měly být stanoveny relevantní, kvantifikované provozní cíle a ukazatele. Rovněž je nutno stanovit průběžné milníky a hierarchii cílových hodnot. Cíle pro výsledky a konkrétní dopady operačního programu by měly být začleněny na úrovni projektů, což by přispělo k dosažení cílových hodnot programu a umožnilo provázat platby s výkonností; b) koncipovaly své systémy pro monitorování a hodnocení tak, aby byly schopny včas a srozumitelným způsobem měřit pokrok ke všem stanovených cílovým hodnotám, a tak umožňovat v patřičných intervalech přijetí nápravných opatření a získávat zkušenosti cenné pro budoucí rozhodování. Nezbytným předpokladem takové koncepce systémů je včasný sběr relevantních a ověřitelných údajů, řádné fungování elektronických systémů pro zpracování dat, průběžné hodnocení (i na úrovni cílové skupiny) a u akcí z EFS zaměřených na zvyšování zaměstnanosti měření čistého účinku na zaměstnanost. 63. Co se týče Komise, bylo zjištěno, že pokud jde o cílové hodnoty a prostředky, nemá k dispozici konzistentní a spolehlivé údaje o výkonnosti, které by mohly být agregovány na úrovni EU, a nabídnout tak ucelené informace o úspěších ESF, a tedy i o dosahování strategických cílů EU v oblasti zaměstnanosti. Za nedostatkem těchto informací stojí tři hlavní faktory. Zaprvé, normotvůrce dosud přesně nedefinoval obsah prioritních témat EU, takže řídicí orgány si ho vykládají různě. Zadruhé, každý řídicí orgán má nyní možnost definovat si své vlastní ukazatele a cílové hodnoty. Zatřetí, ani jeden z vybraných operačních programů neuvádí údaje o prostředcích přidělených na různé cílové skupiny. DOPORUČENÍ 2 Aby Komise mohla uvádět náležité údaje o použitých prostředcích a výsledcích, kterých ESF dosáhl, musí jí členské státy poskytnout konzistentní a spolehlivé informace. Komise by konkrétně měla zveřejňovat povinné společné ukazatele, které by členské státy byly povinny začlenit do svých operačních programů. Prioritní témata EU by měla být v souladu se strategiemi EU a normotvůrce by měl jejich obsah jasně definovat. 64. Posuzování řídicích a kontrolních systémů v členských státech prováděné Komisí se zatím v současné době orientuje na platby a finanční soulad, nikoliv na výkonnost. Hlavním cílem kontrol je snížení finančního dopadu chyb. Pokyny Komise řídicím orgánům ohledně jejich povinností v této oblasti jsou orientovány podobně. Ověřování prováděná Komisí by měla být lépe zdokumentována. Nedostatečná auditní stopa velmi ztěžuje posouzení rozsahu a konzistentnosti kontrol. DOPORUČENÍ 3 Komise by měla: a) v souvislosti s organizací hodnocení řídicích a kontrolních systémů podrobně analyzovat otázky výkonnosti; b) zlepšit dokumentaci kontrol zajištěním auditní stopy, která umožní hodnocení rozsahu a konzistentnosti kontrol. Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá pan Harald NOACK, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 12. prosince 2012. Za Účetní dvůr +++++ TIFF +++++ předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Cílem Lisabonské strategie bylo učinit z EU do roku 2010 nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomiku na světě, schopnou udržitelného hospodářského růstu, s více a lepšími pracovními místy a větší sociální soudržností. [2] Strategie Evropa 2020, zahájená v roce 2010, nahrazuje Lisabonskou strategii. Jde jí o inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Strategie se soustřeďuje na pět cílů, jichž má být dosaženo do roku 2020 v oblasti zaměstnanosti, inovace, vzdělávání, omezování chudoby a klimatu/energetiky. [3] Čl. 17 odst. 1 Smlouvy o Evropské unii a článek 317 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. C 115, 9.5.2008, s. 1). [4] Operační program je dokument, který je výsledkem zdlouhavého a podrobného vyjednávání, jehož součástí jsou konzultace se zainteresovanými stranami, hodnocení ex ante a dvoustranná jednání Komise a členských států. [5] Tuto institucionální strukturu doplňuje certifikační orgán, jehož úkolem je Komisi potvrzovat, že výdaje vykázané k proplacení jsou přesné, vycházejí ze spolehlivého účetního systému a jsou v souladu s platnými evropskými i vnitrostátními předpisy. Auditní orgán provádí audit účelnosti fungování kontrolních systémů a je odpovědný za prohlášení o uzavření a za zprávu pro Komisi. [6] Článek 27 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1). [7] Zásada hospodárnostivyžaduje, aby prostředky použité orgánem při provádění jeho činností byly k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu. Zásada efektivnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými prostředky a dosaženými výsledky. Zásada účelnosti se týká dosažení stanovených cílů a zamýšlených výsledků. Pozn. překl.: anglické termíny efficiency a effectiveness se v této zprávě v souladu s dohodou o revizi terminologie českého znění souvisejícího právního předpisu překládají jako "efektivnost", respekt. "účelnost". [8] Články 14 a 60 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25). [9] Strategie EU 2020 konkrétní cílovou hodnotu míry zaměstnanosti skupiny starších pracovníků neuvádí. Aby ale bylo dosaženo jediného kvantifikovaného cíle EU pro oblast zaměstnanosti, totiž celkové 75% zaměstnanosti všech osob ve věkové skupině 20–64 let, bude nutné zvýšit podíl populace, která pracuje i v pozdějším věku. Míru zaměstnanosti starších pracovníků monitoruje Komise ve výroční zprávě o činnosti GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování; jde o součást jejího příspěvku k cílům strategie Evropa 2020. [10] Příloha IV nařízení (ES) č. 1083/2006 uvádí seznam očíslovaných prioritních témat – zaměstnanosti se týkají témata od čísla 62 (vytváření systémů a strategií celoživotního učení v podnicích; odborná příprava a služby pro zaměstnance pro zvýšení jejich přizpůsobivosti změnám; podpora podnikání a inovací) do čísla 74 (rozvoj lidského potenciálu v oblasti výzkumu a inovací, především prostřednictvím postgraduálního studia a odborné přípravy výzkumných pracovníků a spolupráce v rámci sítí mezi univerzitami, výzkumnými středisky a podniky). Prioritní téma 67 nese název "opatření na podporu aktivního stárnutí a prodlužování pracovního života". Nařízení vyžaduje, aby řídicí orgány ve svých OP uváděly rozpis prostředků ESF, které na tato témata plánují vydat, a ve výročních prováděcích zprávách souhrnné částky, k nimž byly v souvislosti s těmito tématy přijaty závazky. Odhad prostředků, že budou vydány, je pouze orientační, tj. řídicí orgány se jím nemusí řídit. [11] Jde o tyto OP: Emilia-Romagna (Itálie), Anglie a Gibraltar (Spojené království), Polsko, Apulie (Itálie), Sasko-Anhaltsko a Duryňsko (Německo). [12] Průzkum byl zahájen v květnu 2011 a uzavřen v září 2011. [13] Definice používaná na zasedání Evropské rady ve Stockholmu v roce 2001, kde byla dokončena Lisabonská strategie. [14] S výjimkou operačních programů Anglie a Gibraltar a Polsko. [15] U každého OP definuje řídicí orgán priority, na něž má v úmyslu vydat prostředky ESF (např. přizpůsobivost pracovní síly, přístup na pracovní trh, technická pomoc). Tyto priority se nazývají prioritní osy a na nižší úrovni zahrnují operace a akce, které provedou poskytovatelé realizací projektů. [16] Stávající právní rámec vyžaduje stanovení konkrétních cílů pouze na úrovni prioritní osy. [17] Ze šesti auditovaných operačních programů to bylo možné pouze u OP Anglie a Gibraltar. [18] Podle modelu uvedeného v příloze XVI opravy nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (Úř. věst. L 45, 15.2.2007, s. 3). [19] V jedné z publikací Evropské komise z roku 2012 (Demography, active ageing and pensions (Demografie, aktivní stárnutí a důchody), Průvodce sociální Evropou, svazek 3, s. 31) se o aktivním stárnutí píše jako o podpoře poskytovaném starším lidem, aby zůstali aktivní, pracovali déle a do důchodu odcházeli později, podpoře dobrovolnické práce po odchodu do důchodu a podpoře zdravého a autonomního životního stylu. Je zřejmé, že tato definice jde nad rámec cíle stanoveného pro zaměstnanost ve věkové skupině 55–64 let. [20] OP Sasko-Anhaltsko a Duryňsko. [21] Stávající OP běží od roku 2007 do roku 2013. Protože řídicí orgány mají na uzávěrku k dispozici ještě další dva roky, je skutečná doba trvání operačního programu devět let. [22] Oprava nařízení (ES) č. 1828/2006 v příloze XXIII uvádí kvantitativní údaje o účastnících, které řídicí orgány musí sdělovat Komisi v rozdělení podle prioritních os. Jde o počet účastníků v rozdělení podle pohlaví, jejich postavení na pracovním trhu, věku, zranitelných skupin a dosaženého vzdělání. [23] V Polsku byly pro některá opatření, která mají být zavedena na úrovni projektů, v roce 2011 stanoveny míry úspěšnosti při následném získávání pracovních míst. V době auditní návštěvy v květnu 2011 však zatím nebyly zahájeny žádné projekty, u nichž by se tento nový postup uplatnil. [24] Polsko zvažuje, že takovou koncepci v budoucnu zavede. V době auditní návštěvy v květnu 2011 však zatím nebyly zahájeny žádné projekty, u nichž by se tento nový postup uplatnil. U OP Emilia-Romagna jsou platby za některé kurzy odborné přípravy, které nespadají pod prioritní téma EU č. 67, určitým způsobem provázány s úspěšnou účastí účastníků školení. U OP Apulie závisely u některých projektů, které se týkaly cca 390 žen, platby na tom, zda 75 % účastníků najde práci. [25] Efekt se zde používá ve smyslu výsledku nebo konkrétního dopadu. [26] V Německu se operační programy v rámci ESF provádí prostřednictvím regionálních správních režimů financování (na úrovni spolkových zemí). Tyto režimy určují podmínky financování, druh akcí a správní postup, jenž má být uplatněn. Není nutné, aby řídicí orgán nebo prováděcí subjekt zahajovaly své vlastní režimy financování z ESF, neboť lze využít ty stávající. [27] Článek 32 nařízení (ES) č. 1083/2006. [28] K dalším souvisejícím strategickým dokumentům patří národní strategický referenční rámec a strategické pokyny Unie k soudržnosti. Tyto dva dokumenty, první vypracovaný členskými státy a druhý Komisí, uvádějí strukturální fondy a politiku soudržnosti do souvislosti s dosažením cílů Lisabonské strategie, nyní cílů strategie Evropa 2020. [29] Generální ředitelství Evropské komise pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, programové období 2007–2013: Shrnutí (Aide-Mémoire) pro referenty, listopad 2006. [30] Je nicméně nutno uvést, že v souvislosti s OP Sasko-Anhaltsko a OP Duryňsko vypracovala Komise zprávu s připomínkami k různým oddílům operačního programu. [31] To je případ řídicího orgánu pro Polsko, Sasko-Anhaltsko a Duryňsko. Jinou možností, jíž se momentálně řídicí orgány nezabývají, by mohlo být získat od pracovních úřadů agregované (tedy anonymní) údaje o účastnících ESF jako skupině. [32] Článek 67 nařízení (ES) č. 1083/2006. [33] Články 37, 47 a 48 nařízení (ES) č. 1083/2006 stanoví, že operační programy musí obsahovat popis systému hodnocení, hodnocení musí provádět odborníci nebo subjekty funkčně nezávislé na certifikačním orgánu a auditním orgánu ESF před, v průběhu i po skončení programového období a že členské státy by měly poskytnout zdroje nutné pro provádění hodnocení, organizovat generování a sběr nezbytných údajů a využívat různé typy informací generovaných monitorovacím systémem. [34] Pracovní dokument č. 2 – Ukazatele pro monitorování a hodnocení (srpen 2006) – a pracovní dokument č. 5 – Hodnocení v průběhu programového období (duben 2007). [35] Pracovní dokument č. 6 – Měření účinků strukturálních fondů na zaměstnanost (březen 2007). [36] Pracovní dokument č. 6 – Měření účinků strukturálních fondů na zaměstnanost (březen 2007, s. 3). [37] Hodnotitelé OP Anglie a Gibraltar ve svých zprávách diskutují zjištění na obecné úrovni a na úrovni různých skupin (včetně skupiny starších pracovníků), na něž byly akce zacíleny. To je zejména případ studií Gender Equality and Equal Opportunities (Rovnost pohlaví a rovné příležitosti), Cohort Studies (Generační studie) a Early Impacts of the European Social Fund 2007–2013 (Rané dopady Evropského sociálního fondu 2007–2013). [38] K OP Polsko vydaly zprostředkující prováděcí organizace po naší auditní návštěvě v květnu 2011 dvě zprávy o dopadu některých akcí na profesní činnost starších pracovníků (v jedné zprávě šlo o věkovou skupinu 45 a více let a ve druhé zprávě o věkovou skupinu 55 a více let). Na rok 2012 se plánuje vydání třetí zprávy zaměřené na věkovou skupinu 55 a více let. [39] Hodnotitelé OP Anglie a Gibraltar OP zveřejnili v květnu 2011 výpočet čistých účinků ESF na zaměstnanost Early Impacts of the European Social Fund 2007–2013 (Rané dopady Evropského sociálního fondu 2007–2013 ), použili ale jinou metodu, než doporučuje Komise. [40] Články 14, 67, 68 a 72 nařízení (ES) č. 1083/2006. [41] Členské státy zřizují pro každý OP monitorovací výbor. Jeho hlavním úkolem je dohlížet na provádění operačního programu řídicím orgánem. [42] Výroční zpráva za rozpočtový rok 2010 (Úř. věst C 326, 10.11.2011, s. 131). --------------------------------------------------