DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.SOUVISLOSTI NÁVRHU

•Odůvodnění a cíle návrhu

Evropské společnosti a hospodářství procházejí značnými digitálními a technologickými inovacemi, jakož i změnami trhu práce a demografickými změnami. Mnoho současných pracovních míst před deseti lety neexistovalo a v budoucnosti bude vytvořeno mnoho nových forem zaměstnání. V „bílé knize Komise o budoucnosti Evropy“ se zdůrazňuje, že pravděpodobně „většina dětí, které dnes zahajují základní školní docházku, bude vykonávat nové profese, které dosud neexistují“ a že zvládnutí této situace „bude vyžadovat masivní investice do dovedností a významné přehodnocení systémů standardního i celoživotního vzdělávání“.

Vzdělávání a odborná příprava jsou součástí řešení toho, jak zajistit více lidem slušné zaměstnání, jak lépe reagovat na potřeby dovedností v oblasti hospodářství a jak posílit odolnost Evropy. S rychlým technologickým pokrokem a souvisejícími změnami v pracovních profilech a požadavcích musí být celoživotní učení založeno na úzké spolupráci a součinnosti mezi průmyslem, vzděláváním, odbornou přípravou a učením. Této skutečnosti se musí současně přizpůsobit systémy vzdělávání a odborné přípravy. Ukazuje se zejména, že už nestačí vybavit mladé lidi stanoveným souborem dovedností nebo znalostí; musí si rozvinout odolnost, široký soubor kompetencí a schopnost přizpůsobit se změnám. Více než kdykoli jindy je zřejmá potřeba a hodnota perspektivy celoživotního učení, kdy lidé získávají nové a relevantnější kompetence po celou dobu svého života.

V prohlášení z Říma ze dne 25. března 2017 se vedoucí představitelé 27 členských států a Evropské rady, Evropského parlamentu a Evropské komise zavázali, že budou usilovat o Unii, „kde mladí lidé dostávají nejlepší vzdělání a odbornou přípravu a mohou studovat a nalézat uplatnění po celém kontinentu“.

Naše společnosti a hospodářství se velmi spoléhají na vysoce vzdělané a schopné pracovníky. Takové dovednosti jako tvořivost, kritické myšlení, převzetí iniciativy a řešení problémů hrají významnou roli ve zvládání složitosti a změny v současné společnosti. V „Diskusním dokumentu o využití potenciálu globalizace“ se uznává, že nové způsoby učení a také pružnější modely odborné přípravy a vzdělávání jsou potřebné pro společnost, která se stává čím dál tím mobilnější a více digitální, a v „Diskusním dokumentu o sociálním rozměru Evropy“ se zdůrazňuje, jak je důležité mít správný soubor dovedností a kompetencí pro udržení životní úrovně v Evropě. Změna klimatu a omezení ekologických zdrojů spolu s ekonomickými a společenskými nerovnostmi znamenají, že udržitelný rozvoj se nezbytně dotýká veškeré lidské činnosti.

Jak bylo jednoznačně uvedeno ve sdělení Komise o posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury, evropský prostor vzdělávání by měl usnadnit spolupráci a mobilitu účastníků vzdělávání, pedagogických pracovníků, pracovníků odborné přípravy a institucí pro vzdělávání a odbornou přípravu, a to na základě sdíleného zájmu všech členských států na využití plného potenciálu vzdělávání a kultury jakožto prostředku pro vytvoření pracovních příležitostí, posílení sociální spravedlnosti a aktivního občanství a poznání evropské identity v celé její rozmanitosti. Reaguje na zvýšenou mobilitu evropských trhů práce a na potřebu více investovat do výuky jazyků, do digitálních kompetencí, kompetencí k podnikavosti a kompetencí v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky – STEM (science, technology, engineering, mathematics). Evropská rada ve svých následných opatřeních v prosinci 2017 kromě jiného požádala o posouzení opatření pro řešení výzev týkajících se dovedností spojených s digitalizací, kybernetickou bezpečností, mediální gramotností a umělou inteligencí a potřeby inkluzivního přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě založeného na celoživotním učení a zaměřeného na inovace.

V naprostém rozporu s těmito požadavky poslední údaje z Programu OECD PISA ukazují, že jeden z pěti žáků v Evropské unii (EU) má nedostatečné dovednosti v oblasti čtení, matematiky nebo přírodních věd. A co je znepokojující, od roku 2012 do roku 2015 se trend nedostatečných výsledků pro EU jako celek zhoršil. V zemích zapojených do průzkumu dovedností dospělých (PIAAC) provedeného OECD v roce 2012 má 4,9 % až 27,7 % dospělých způsobilost pouze na nejnižší úrovni gramotnosti a 8,1 % až 31,7 % má způsobilost jenom na nejnižší úrovni matematické gramotnosti.

Kromě toho 44 % populace EU má malé nebo nemá žádné (19 %) digitální dovednosti nehledě na skutečnost, že tempo technologických a digitálních změn má zásadní dopad na naše hospodářství a společnosti. Rychlá digitální transformace hospodářství znamená, že téměř všechna pracovní místa nyní vyžadují určitou úroveň digitálních dovedností podobně jako zapojení do společnosti obecně. Digitální dovednosti jsou nyní stejně důležité jako gramotnost a matematická gramotnost, a Evropa proto potřebuje pracovníky s digitálními kompetencemi, kteří jsou způsobilí tyto technologie nejenom využívat, ale také je inovovat a řídit jejich používání.

V evropském pilíři sociálních práv se jako první zásada uvádí právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení. Skutečnost, že někdo nemá potřebné kompetence pro úspěšnou účast ve společnosti a na trhu práce, zvyšuje riziko nezaměstnanosti, chudoby a sociálního vyloučení. Vedle konkurenceschopnosti průmyslu a způsobilosti inovací brzdí také inkluzivní a udržitelný růst. Jak ukazuje výzkum, zlepšení základních dovedností v gramotnosti a matematické gramotnosti, jakož i digitálních kompetencí, jde ruku v ruce s rozvojem kompetencí v širším spektru klíčových kompetencí; obzvláště úzce to souvisí s osobním rozvojem, s rozvojem kompetencí k učení a občanských kompetencí.

Evropský parlament a Rada přijaly v roce 2006 doporučení o klíčových schopnostech pro celoživotní učení. Členským státům se v něm doporučuje, aby rozvíjely zajišťování klíčových schopností pro všechny jako součást svých strategií celoživotního učení. V připojeném „evropském referenčním rámci klíčových schopností“ stanovilo také schopnosti, které každý potřebuje k osobnímu naplnění a rozvoji, sociálnímu začlenění a aktivnímu občanství a pro pracovní život. Členské státy byly požádány, aby využily referenční rámec s cílem zabezpečit, aby počáteční vzdělávání a odborná příprava poskytovaly všem mladým lidem prostředky pro rozvoj klíčových schopností na úrovni, která je vybaví pro život v dospělosti, a aby dospělí byli schopni rozvíjet a doplňovat si klíčové schopnosti po celý svůj život.

Od roku 2006 se metody uskutečňování výuky a učení rychle rozvíjely: větší využívání technologií, dálkového studia a rozšíření neformálního učení využitím mobilních digitálních zařízení má dopad na příležitosti pro získávání kompetencí. Zkušenosti během posledního desetiletí ukázaly, že vzdělávání, odborná příprava a učení musí lépe využívat tyto nové příležitosti, aby se aktivně podpořil rozvoj kompetencí v průběhu celého života. Zkušenosti všech účastníků vzdělávání z učení a ze všech tematických oblastí se musí obohatit posílením spolupráce mezi formálním vzděláváním a neformálním učením. Toho lze dosáhnout podporou interdisciplinárního učení, badatelsky orientovaného učení, stáží a učení založeného na praxi.

Cílem navrhovaného doporučení je zlepšovat rozvoj klíčových kompetencí pro všechny lidi, a to po celý život, a podpořit opatření potřebná k dosažení tohoto cíle. Povzbuzuje členské státy, aby lépe připravovaly lidi na měnící se trhy práce a aktivní občanství v různorodějších, mobilnějších, více digitálních a globálních společnostech, a aby rozvíjely učení ve všech fázích života. Vyžaduje to zejména investování do základních dovedností, do kompetencí k podnikavosti, do digitálních kompetencí, jakož i do jazykových kompetencí, aby se všem umožnila aktivní účast ve společnosti a v hospodářství. Vyžaduje si to rovněž investice do kompetencí v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky (STEM), aby se dosáhlo vědeckého chápání a zvýšení atraktivity zaměstnání v povoláních STEM. Navrhované doporučení nahrazuje doporučení o klíčových schopnostech pro celoživotní učení, které Evropský parlament a Rada přijaly v roce 2006. Doporučení:

·podpoří uplatňování první zásady evropského pilíře sociálních práv – která zdůrazňuje, že „každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby si udržel a nabyl dovednosti, které mu umožní účastnit se plně na životě společnosti a úspěšně zvládat změny na trhu práce“ – jakož i čtvrté zásady – která posiluje právo „na včasnou a individuálně uzpůsobenou pomoc pro zlepšení vyhlídek na zaměstnání nebo na výkon samostatné výdělečné činnosti“, včetně práva na „pomoc pro účely hledání pracovního místa a pro účely odborné přípravy a rekvalifikace“,

·podpoří rozvoj evropského prostoru vzdělávání dohodnutím klíčových kompetencí potřebných pro všechny účastníky vzdělávání, podporou mobility účastníků vzdělávání a pedagogických pracovníků, a zejména podporou rozvoje jazykových kompetencí s cílem usnadnit mobilitu a spolupráci v Evropě,

·podpoří rozvoj kompetencí k podnikavosti za účelem rozvoje nezbytných dovedností a přístupů, včetně tvořivosti, přebírání iniciativy, týmové práce, pochopení rizika a smyslu pro odpovědnost,

·bude reagovat na měnící se požadavky na kompetence, včetně základních dovedností, digitálních kompetencí, kompetencí v přírodních vědách, technologiích, inženýrství a matematice (STEM), a zdůrazňuje opatření na podporu rozvoje kompetencí v těchto oblastech,

·podtrhne roli aktivního občanství, sdílených hodnot a základních práv,