Institucionální záležitosti byly v roce 2014 na pořadu jednání rovněž z toho důvodu, že několik parlamentních komor požadovalo důkladnou diskusi o úloze vnitrostátních parlamentů v interinstitucionálním rámci. V období od ledna do května předložily dánský Folketing, House of Lords Spojeného království a nizozemská Tweede Kamer zprávy s podrobnými návrhy týkajícími se možností posílení úlohy vnitrostátních parlamentů v evropském rozhodovacím procesu. Diskuse mezi vnitrostátními parlamenty na tato témata pokračují.

Vnitrostátní parlamenty napadly zejména skutečnost, že Komise ve sdělení a v individuálních odpovědích na odůvodněná stanoviska vnitrostátních parlamentů rozlišovala mezi argumenty, které se týkaly subsidiarity, a argumenty, které přímo se subsidiaritou nesouvisely. Komise byla kritizována rovněž za to, že na jednotlivá odůvodněná stanoviska odpověděla až poté, co se rozhodla návrh zachovat. Některé vnitrostátní parlamenty podaly rovněž rozsáhlé připomínky, které budou sloužit jako vstupní údaje při jednáních o návrhu v Evropském parlamentu a Radě, a to včetně ohledně souladu se zásadou proporcionality.

Dne 25. března 2014 zveřejnila Komise návrh, který má uspokojit požadavky veřejnosti, pokud jde o ochranu životního prostředí a jakost. Návrh má tři hlavní cíle: zachování důvěry spotřebitelů, zachování důvěry producentů a usnadnění přechodu zemědělců na ekologickou produkci. Komise navrhla zejména i) posílit a harmonizovat pravidla jak v rámci EU, tak i u dovážených produktů, a to zrušením mnoha stávajících výjimek, pokud jde o produkci a kontroly, ii) zavést kontrolní systém založený na posouzení rizik, iii) usnadnit zapojení malých zemědělců do režimu ekologického zemědělství zavedením možnosti týkající se systému skupinové certifikace, iv) lépe se zabývat mezinárodním rozměrem obchodu s ekologickými produkty připojením nových ustanovení týkajících se vývozu a v) zjednodušit právní předpisy v zájmu snížení administrativních nákladů zemědělců a zvýšení transparentnosti.

Stejně jako v předchozích letech se politický dialog vnitrostátních parlamentů s Komisí zaměřoval na legislativní návrhy a jen nízký počet stanovisek vnitrostátních parlamentů se v roce 2014 týkal nelegislativních iniciativ. Všech třináct dokumentů Komise, k nimž byl v roce 2014 vydán nejvyšší počet stanovisek (tj. šest či více) vnitrostátních parlamentů, představovaly legislativní návrhy (viz příloha 2). Zdá se, že tato tendence v průběhu let sílí. Komise vnitrostátní parlamenty vybízí, aby se zapojily do legislativních příprav a reagovaly na veřejné konzultace nebo se vyjádřily k politickým dokumentům, jako jsou zelené knihy. Jen velmi málo komor však sděluje své názory před přijetím legislativního návrhu.

Portugalská Assembleia da República byla opět komorou, která v roce 2014 předložila nejvíce stanovisek, a jejích 118 stanovisek představovalo více než 23 % z celkového počtu obdržených stanovisek. V porovnání s předchozími roky se však počet stanovisek snížil (192 v roce 2013 a 227 v roce 2012). K dalším vnitrostátním parlamentům nebo komorám, jež zaslaly deset či více stanovisek, patřily italský Senato della Repubblica (63 stanovisek), španělský Congreso de los Diputados a Senado (45 stanovisek), český Senát (41 stanovisek), francouzské Assemblée nationale (35 stanovisek), rumunská Camera Deputaților (30 stanovisek), německý Bundesrat (24 stanovisek), House of Lords Spojeného království (21 stanovisek), italská Camera dei Deputati (15 stanovisek), House of Commons Spojeného království (12 stanovisek), rakouský Bundesrat (10 stanovisek), nizozemská Tweede Kamer (10 stanovisek) a švédský Riksdag (10 stanovisek).

Největší rozdíl mezi původním návrhem Komise a konečným zněním směrnice spočívá ve výslovném vyloučení pevniny ze zeměpisné oblasti působnosti směrnice. Z oblasti působnosti směrnice byly vyloučeny i pobřežní vody nebo jejich části spadající do pravomoci členských států v oblasti městského a venkovského územního plánování. Pokud jde o údajný zásah do státní svrchovanosti, směrnice upřesňuje, že se nedotýká výsostných práv a jurisdikce, jež členské státy vykonávají nad mořskými vodami na základě příslušných mezinárodněprávních norem, zejména co se týká vymezení a stanovení námořních hranic. V konečném znění směrnice byly navrhované požadavky na podávání zpráv přeměněny na povinnost zasílat Komisi kopie územních plánů námořních prostor. Směrnice nesvěřuje Komisi žádné prováděcí pravomoci. Právní základ se nezměnil.

Řada komor vnitrostátních parlamentů zpochybnila přidanou hodnotu návrhu Komise (šest komor) a konstatovala, že návrh zasahuje do kompetencí celostátních, regionálních a místních orgánů v oblasti územního plánování, jež spadají do výlučné pravomoci členských států (dvě komory). Některé komory vznesly námitky rovněž proti volbě právního základu návrhu ze strany Komise (dvě komory) nebo poukazovaly na potřebu většího zapojení třetích zemí či většího zohlednění mezinárodních předpisů (čtyři komory), zatímco jiné zpochybnily svěření prováděcích pravomocí Komisi uvedené v návrhu (dvě komory) nebo tvrdily, že by návrh uložil členským státům vysokou administrativní zátěž, včetně požadavků na podávání zpráv (dvě komory).

Konečné znění směrnice se od původního návrhu Komise v řadě bodů lišilo. Pokud jde o záležitosti, které předložily vnitrostátní parlamenty, společní normotvůrci souhlasili se snížením počtu ustanovení zmocňujících Komisi k přijímání aktů v přenesené pravomoci ze šestnácti na deset, pozměnili obsah některých zmocnění a podmínky jejich použití a omezili dobu trvání na pět let. Konečné znění směrnice nepodpořilo návrh Komise týkající se zákazu tenkých cigaret a připojilo k právnímu základu ustanovení čl. 53 odst. 1 a článku 62. Byl zachován stávající zákaz tabákových výrobků pro orální užití (tabák snus). Co se týká kombinovaných zdravotních varování, společní normotvůrci rozhodli, že by měla pokrývat 65 % vnějšího povrchu přední i zadní strany jednotkového balení a jakýchkoliv vnějších balení, tj. o 10 procentních bodů méně, než Komise navrhovala původně.

Dne 11. března 2014 přijal Výbor pro Evropskou unii v House of Lords Spojeného království zprávu s názvem „The Role of National Parliaments in the European Union“. Tato zpráva byla výsledkem rozsáhlého šetření, které House of Lords provedl, přičemž důkazy poskytlo mnoho klíčových aktérů, včetně místopředsedy Šefčoviče. Návrhy obsažené ve zprávě se týkaly i) včasného zapojení vnitrostátních parlamentů do politických návrhů), ii) navázání přímých kontaktů s komisaři a úředníky Komise, iii) zavedení „zelené karty“, iv) změn mechanismu kontroly subsidiarity, v) meziparlamentní spolupráce a vi) správy ekonomických a finančních záležitostí.

Zvažování úlohy vnitrostátních parlamentů bylo zahájeno na zasedání předsedů konference COSAC v Aténách ve dnech 26. a 27. ledna 2014, na němž dánský Folketing předložil dokument s názvem „Twenty-three recommendations to strengthen the role of national Parliaments in changing European governance“. Tento dokument obsahoval řadu návrhů, včetně i) toho, jak zajistit, aby byly vnitrostátní parlamenty aktivnější, pokud jde o evropský rozhodovací proces, ii) toho, jak zlepšit přípravu vnitrostátních parlamentů na kontroly subsidiarity, iii) nového demokratického rámce pro evropskou správu ekonomických záležitostí a iv) reformy meziparlamentní spolupráce v EU.

Dne 20. května 2014 přijala nizozemská Tweede Kamer zprávu s názvem „Ahead in Europe – on the role of the Tweede Kamer and national parliaments in the European Union“, která obsahovala doporučení týkající se toho, jak by mohly vnitrostátní parlamenty zlepšit své pracovní metody a posílit svou spolupráci s ostatními parlamenty, se zaměřením se na transparentnost a účinnost jako klíčové faktory legitimity. Ve zprávě byla uvedena doporučení pro vnitrostátní parlamenty v Evropě i doporučení týkající se fungování Tweede Kamer s ohledem na evropské záležitosti.

Ačkoli se obsah zpráv, které přijaly dánský Folketing, House of Lords Spojeného království a nizozemská Tweede Kamer, lišil, tyto zprávy vykazovaly určité podobnosti. Všechny tři komory zejména navrhovaly, aby vnitrostátní parlamenty hrály aktivnější úlohu, a především že by měly mít možnost doporučit Komisi předložení nových návrhů. Všechny tři zprávy zdůrazňují, že je nezbytné větší zapojení vnitrostátních parlamentů do legislativních příprav, aby bylo možno ovlivnit návrhy Komise. Všechny tři zprávy navrhují rovněž zlepšení mechanismu kontroly subsidiarity, pokud jde o koordinaci stanovisek vnitrostátních parlamentů. House of Lords Spojeného království a nizozemská Tweede Kamer navrhovaly významné změny mechanismu kontroly subsidiarity, které mají zajistit větší účinek odůvodněných stanovisek vnitrostátních parlamentů. Ačkoli obě komory uznávají, že by oficiální změny mechanismu vyžadovaly změnu Smlouvy, navrhly, aby byly změny provedeny ve formě neformální dohody nebo závazku Komise vůči vnitrostátním parlamentům.

Rovněž Evropský parlament přispěl k debatě o úloze vnitrostátních parlamentů. Krátce před evropskými volbami, v dubnu, přijal Výbor pro ústavní záležitosti Evropského parlamentu zprávu, kterou vyhotovil pan Carlo Casini (EPP/IT) a která se týkala vnitrostátních parlamentů. Zpráva mimo jiné „doporučuje (…), aby vnitrostátní parlamenty v zájmu dosažení větší jednotnosti podnikly kroky k zlepšení řídicích a kontrolních postupů“. Ve zprávě je poukázáno i na mechanismus včasného varování jako jeden z nástrojů k zajištění účinné spolupráce mezi evropskými a vnitrostátními institucemi a uvítána skutečnost, že se tento mechanismus používá rovněž jako kanál pro konzultace a dialog založený na spolupráci, který je veden mezi různými orgány ve víceúrovňovém systému řízení EU.

Dne 30. června 2014 zaslalo 29 signatářů z komor vnitrostátních parlamentů dopis designovanému předsedovi Junckerovi týkající se úlohy vnitrostátních parlamentů v Evropské unii. V dopise byla nová Komise vyzvána, aby „zřídila pracovní skupinu složenou z poslanců vnitrostátních parlamentů a zástupců orgánů EU, která posoudí úlohu vnitrostátních parlamentů v EU“.

Důraz Junckerovy Komise na vnitrostátní parlamenty

Junckerova Komise se ujala úřadu dne 1. listopadu 2014. Ve svých dopisech adresovaných jednotlivým členům Komise předseda Juncker oznámil záměr Komise navázat s vnitrostátními parlamenty nové partnerství, a zejména závazek, že členové Komise budou navštěvovat vnitrostátní parlamenty co nejčastěji, aby předložili a projednali důležité návrhy nebo iniciativy Komise. Komise sleduje se zájmem diskuse o úloze vnitrostátních parlamentů v evropském rozhodovacím procesu.

5. Dvoustranné kontakty a návštěvy

Politický dialog mezi Komisí a vnitrostátními parlamenty pokračoval rovněž ve formě setkání a kontaktů na politické a správní úrovni, v Bruselu a v příslušných členských státech.

Dvoustranné schůzky Barrosovy Komise s vnitrostátními parlamenty

Místopředseda Šefčovič navštívil v roce 2014 vnitrostátní parlamenty pětkrát (řecký Vouli ton Ellinon, maltská Kamra tad-Deputati, obě komory rumunského parlamentu, slovenská Národná Rada a švédský Riksdag). Přijal rovněž delegace z House of Lords Spojeného království, irského Houses of the Oireachtas a českého Senátu.

Komisařka Hedegaardová se v souvislosti se změnou klimatu v období 2020–2030 sešla s francouzským Assemblée Nationale, italskou Camera dei Deputati a Senato della Repubblica, House of Commons Spojeného království a českou Poslaneckou sněmovnou a Senátem. Za účelem projednání aktuálních evropských témat se sešla i s dánským Folketingem.

Další ústřední otázkou byla v roce 2014 jednání Komise s USA o transatlantickém obchodním a investičním partnerství. V této souvislosti se komisař De Gucht sešel s belgickou Chambre des Représentants, německým Bundesratem a House of Lords Spojeného království.

V roce 2014 navštívila vnitrostátní parlamenty řada komisařů: komisaři Almunia a Šemeta navštívili francouzský Sénat, komisař Lewandowski navštívil španělský Congreso de los Diputados a Senado, komisaři Cioloş, Dominik a Oettinger navštívili německý Bundestag, komisařka Georgieva navštívila španělský Congreso de los Diputados a Senado a komisař Borg navštívil maltskou Kamra tad-Deputati.

Dvoustranné schůzky Junckerovy Komise s vnitrostátními parlamenty

První místopředseda Timmermans se v listopadu 2014 sešel s Výbory pro záležitosti EU italského parlamentu a v prosinci 2014 přijal delegaci z Výboru pro evropské záležitosti německého Bundestagu.

Vnitrostátní parlamenty v roce 2014 navštívili i další členové nové Komise: v listopadu 2014 se místopředsedkyně Georgieva sešla s místopředsedou německého Bundestagu a v prosinci navštívil místopředseda Dombrovskis lotyšský Saeima a estonský Riigikogu. V prosinci 2014 se místopředseda Ansip a komisař Andriukaitis sešli v předsedy výborů lotyšského Saeima, komisař Hahn navštívil rakouský Bundesrat, místopředseda Katainen navštívil rumunský Senat a komisařka Bulcová navštívila francouzské Assemblée nationale.

Schůzky úředníků Komise s vnitrostátními parlamenty