Evropská rada zdůraznila, že vymáhání stávajících právních předpisů je klíčem pro fungování jednotného trhu. Při provádění směrnice o službách členské státy učinily několik úprav regulačních rámců pro služby. Plné dodržování pravidel EU by zlepšilo právní prostředí pro maloobchod a umožnilo společnostem, a tudíž i spotřebitelům, aby využívali výhod, které jednotný trh nabízí.

Rychlý nárůst elektronického obchodování proměňuje odvětví. Elektronické obchodování se stalo běžnou součástí života většiny občanů EU. To tomuto odvětví přináší nové příležitosti i nové výzvy. Rozvoj maloobchodu využívajícího vícero distribučních kanálů a stírání hranic mezi prodejem offline (kamenné prodejny) a online (elektronické obchodování) podporuje konkurenci a inovace v daném odvětví. V oblasti přeshraničního elektronického obchodu v EU však stále existuje značný prostor ke zlepšení. Kromě toho není pro všechny společnosti jednoduché držet krok se vznikem nových obchodních modelů – 80 % maloobchodníků ještě neprodává online. Zejména mnozí malí obchodníci vnímají přizpůsobování jako složité.

Jednotný trh umožňuje maloobchodníkům přístup k přibližně 500 milionům potenciálních spotřebitelů. To si však vyžaduje příznivý obchodní a regulační rámec, který reaguje na potřeby tradičních a internetových maloobchodníků a přispívá k řešení výzev ovlivňujících maloobchodní odvětví na celosvětové úrovni.

V rámci strategie pro jednotný trh byla pozornost zaměřena na omezení zřizování maloobchodních provozoven a omezení ovlivňující každodenní provoz maloobchodů jako na významné překážky lepší výkonnosti maloobchodního odvětví. Komise se zavázala, že „stanoví osvědčené postupy s cílem usnadnit zřizování maloobchodních provozoven a snížit provozní omezení na jednotném trhu. Tyto osvědčené postupy použijí členské státy při provádění reforem a určování priorit pro politiku vymáhání práva v odvětví maloobchodu.“.

Cílem tohoto sdělení je přispět k uvolnění potenciálu maloobchodního odvětví pro hospodářství EU určením osvědčených postupů. Osvědčené postupy podpoří konkurenceschopnost maloobchodního odvětví, aniž by přitom došlo k ohrožení cílů veřejné politiky, které členské státy sledují. Jak zdůraznila Evropská rada, EU musí i nadále směřovat k jednotnému trhu, který obstojí v budoucnosti a bude vhodný pro digitální éru. Odvětví maloobchodu se stále více spoléhá na vícero distribučních kanálů a tento trend bude pokračovat. Několik iniciativ v rámci jednotného digitálního trhu má zajistit, aby maloobchodníci byli schopni účinným způsobem prodávat své zboží a služby přes hranice. Toto sdělení se zabývá omezeními, která jsou častější u tradičního, tzn. nikoli internetového maloobchodu.

Při příležitosti 25. výročí jednotného trhu bychom měli slavit jeho úspěchy, ale také hledět dopředu. Maloobchodní odvětví si zaslouží naši pozornost a analýzu. Orgány a členské státy EU se musí vynasnažit, aby podpořily konkurenceschopnost tohoto odvětví v době, kdy prochází transformací vlivem rychlého růstu elektronického obchodu.

2.Omezení v maloobchodu ovlivňující výkonnost trhu

Maloobchodníci čelí množství omezení v různé míře, co se týče zřizování provozoven (např. omezení týkající se velikosti a polohy prodejny nebo postupu pro získání zvláštního povolení) a provozu (např. omezení týkající se otevírací doby, podpory prodeje a distribučních kanálů, daňových systémů, zdrojů). Řadu těchto omezení lze zdůvodnit legitimními cíli veřejné politiky, přesto jejich nahromadění může vytvořit nepřiměřené překážky pro nové účastníky na trhu, a tedy negativně ovlivnit produktivitu odvětví. Maloobchodníci zdůrazňují, že regulační rámce by měly být flexibilní a použitelné i v budoucnosti, aby podnikům umožnily rychle se přizpůsobit měnící se realitě.

Odstraňování omezení má pozitivní účinky na fungování trhu. Méně omezující regulační prostředí povzbuzuje více firem k tomu, aby vstoupily na trh, využily příležitostí, které poskytuje, a uspěly. Maloobchodníci mají větší flexibilitu, aby investovali do správného místa a formátu svých prodejen, a mohou lépe reagovat na potřeby místních spotřebitelů. To vše spolu se vzkvétajícím elektronickým obchodováním zvyšuje konkurenci a vede k úspěchu účinnějších a inovativnějších firem.

V důsledku toho se zvyšuje produktivita odvětví, což je rovněž ve prospěch spotřebitelů. Spotřebitelé mohou využívat většího výběru, více inovací a vyšší kvality nabízeného zboží i nabízených služeb. Také pravděpodobně zaplatí nižší ceny. Silnější maloobchodní odvětví kromě toho může nabídnout nové pracovní příležitosti. Zvýšil by se počet i kvalita pracovních míst, a to nejen v odvětví maloobchodu, ale také v souvisejících službách, jako jsou doprava, skladování a logistika.

Komise vypracovala ukazatel restriktivnosti regulace maloobchodu, který znázorňuje jednotlivá omezení týkající se zřizování maloobchodních provozoven a každodenního provozu prodejen. Jeho prvky zachycují komplexnost a rozmanitost regulačních rámců zavedených v jednotlivých členských státech. Celkově vzato je tento ukazatel zachycením momentálního faktického stavu a vyplývá z něj, že restriktivnost je v jednotlivých zemích EU velmi rozdílná. Omezení týkající se zřizování prodejen i provozní omezení existují ve všech členských státech. Výrazně se však liší konkrétní typy těchto omezení a míra jejich restriktivnosti. V některých členských státech je tato míra až pětkrát vyšší než v jiných. Zatímco v nejméně restriktivních regulačních rámcích existuje jen několik typů omezení, ty nejrestriktivnější mohou zahrnovat až 12 různých typů omezení. To má vliv na prostředí, v němž maloobchodní podniky působí.

Regulace maloobchodního odvětví je především úkolem členských států. Při stanovování pravidel však členské státy musí dodržovat právo Unie a nesmí nepřiměřeně omezovat svobodu usazování nebo volný pohyb služeb. V důsledku toho jsou některá omezení zakázána, zatímco v jiných případech mohou být zachována nebo zavedena, pokud jsou nediskriminační, zdůvodněná legitimními cíli veřejné politiky a přiměřená. Méně omezující regulační prostředí by podpořilo konkurenceschopnost odvětví. V této souvislosti by se měla zohlednit skutečnost, že omezení týkající se zřizování a provozování prodejen mají vzhledem ke svému charakteru dopad především na tradiční maloobchodníky, tzn, obchodníky působící offline. Navíc omezení přibývá a členské státy by měly vzít v úvahu jejich kumulativní účinky.

3.Usnadňování zřizování maloobchodních provozoven

Otevření nových prodejen je pro maloobchodníky způsobem, jak vstoupit na trh. Vzhledem k rozvoji maloobchodu využívajícího vícero distribučních kanálů je důležité, aby byli maloobchodníci schopni sledovat konzistentní strategii přístupu na trh, která spojuje dostupnost online i offline. Kromě toho by takový přístup na trh měl být možný v rozumném časovém rámci a bez zbytečného či nepřiměřeného zatížení. Včasný a rychlý přístup na trh má pro maloobchodníky rozhodující význam. Mají obavy z omezení týkajících se umístění nových prodejen, podmínek týkajících se jednotlivých produktů nebo obecně nedostatečné právní jistoty. Maloobchodníci naznačují, že postupy pro zřizování provozoven jsou příliš dlouhé, složité a nejisté.

Omezení pro zřizování prodejen znamenají závažné překážky vstupu na trh a jako takové byly opakovaně zmiňovány v rámci evropského semestru.

Podmínky pro zřízení provozovny

Všechny členské státy mají právní úpravu pro zřizování maloobchodních prodejen. Zřízení maloobchodní provozovny je velmi často upraveno na regionální a/nebo místní úrovni, což přidává na rozmanitosti pravidel, jež musí maloobchodníci dodržovat.

Kodifikováním judikatury Soudního dvora týkající se svobody usazování zakazuje směrnice o službách určité požadavky, např. testy ekonomické potřebnosti. Do této kategorie spadají požadavky na informace k vyhodnocení nabídky (např. počet, typy a formát stávajících obchodů) nebo ke změření poptávky na trhu (např. kupní síla nebo spotřeba domácností v příslušných oblastech usazení). Tyto požadavky byly zakázány normotvůrcem EU, protože buď sledují čistě ekonomické zájmy, nebo je lze nahradit méně restriktivními prostředky. Mnoho členských států při provádění směrnice o službách přezkoumalo své podmínky pro zřizování provozoven a odstranilo požadavky na ekonomické posouzení. Přesto se ekonomické informace v některých státech ze zákona nebo praxi stále vyžadují nebo užívají.

Pravidla pro zřizování maloobchodních prodejen jsou ovlivňována úvahami v rámci územního plánování, jejichž cílem je často zachovat vitalitu městských center nebo chránit životní prostředí. Tato pravidla mohou například omezovat zřizování prodejen na okrajích měst. S těmito cíli jako takovými souhlasí Komise, která v rámci městské agendy EU spolupracuje s členskými státy, městy a dalšími zúčastněnými subjekty s cílem podporovat účinnější a efektivnější politiky, které jsou vstřícnější vůči městům, a přispívat k územní soudržnosti. Členské státy musí tyto cíle zároveň prosazovat přiměřeným způsobem.

Soudní dvůr potvrdil, že směrnice o službách se na zřizování maloobchodních provozoven vztahuje bez ohledu na způsob, jakým členské státy zřizování provozoven regulují, ať už pomocí systému povolení, nebo prostřednictvím územního plánování. Soudní dvůr potvrdil, že směrnice o službách umožňuje náležitě zohlednit cíle veřejné politiky a že členské státy mají prostor pro uvážení, pokud jde o způsob plnění legitimních cílů veřejné politiky. Aby však byly regulatorní požadavky týkající se zřizování maloobchodních provozoven slučitelné se směrnicí o službách, musí členské státy zajistit, aby byly opodstatněny nejen naléhavými důvody obecného zájmu, ale také aby byly přiměřené.

Důležitým aspektem svobod jednotného trhu je přiměřenost. Pro maloobchod má zásadní význam. Podle směrnice o službách se na maloobchodníky nesmí vztahovat omezení, která by byla nepřiměřená. Týká se to některých požadavků výslovně uvedených ve směrnici o službách, mezi něž patří územní omezení. Příkladem takových omezení by mohly být velmi podrobné územní plány specifikující typy zboží, které se má prodávat . Soudní dvůr v rozsudku ve věci Visser připomenul povinnost členských států podle směrnice o službách prověřit své právní předpisy a postupy a zkontrolovat přiměřenost územních omezení vztahujících se na zřizování provozoven.

V širším kontextu odvětví služeb Komise navrhla směrnici o testu přiměřenosti v oblasti regulovaných povolání. Podobně je v návrhu Komise týkajícím se oznamovacího postupu pro určitá omezení podle směrnice o službách požadován strukturovaný a jednotný přístup k otázce přiměřenosti.

Členské státy tím, že stanovují limity pro velikost, používají pro projekty zřízení maloobchodní provozovny často různá pravidla v závislosti na velikosti plánované maloobchodní prodejny. To může vést k umělému utváření maloobchodního prostředí ovlivňováním formátů a velikostí otevřených prodejen , což v konečném důsledku ovlivňuje produktivitu.