Návrh rozhodnutí Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Gruzii SEK(2009)1310 final /* KOM/2009/0523 konecném znení - CNS 2009/0147 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 16.10.2009 KOM(2009)523 v konečném znění 2009/0147 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o poskytnutí makrofinanční pomoci Gruzii SEK(2009)1310 final DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti návrhu | 110 | Odůvodnění a cíle návrhu Komise navrhuje poskytnout Gruzii makrofinanční pomoc ve formě grantu v maximální výši 46 miliónů EUR s cílem pokrýt gruzínské potřeby financování z externích zdrojů v letech 2009–2010 zjištěné Mezinárodním měnovým fondem (MMF). Tato pomoc určená k financování deficitu státního rozpočtu je součástí souhrnného balíčku Společenství, jehož výše činí až 500 milionů EUR, na podporu hospodářské obnovy Gruzie po ozbrojeném konfliktu s Ruskem v srpnu 2008. Rovněž přispěje Gruzii k řešení dopadů celosvětové ekonomické a finanční krize.Makrofinanční pomoc Společenství pomůže Gruzii zmírnit finanční omezení při provádění vlastního programu hospodářské obnovy a stabilizace dohodnutého s brettonwoodskými institucemi a podporovaného dohodou o pohotovostním úvěru s MMF schválenou v září 2008. Navrhovaná makrofinanční pomoc bude mimořádná a časově omezená a bude poskytnuta souběžně s pohotovostním úvěrem. Doplní podpory od mezinárodních a bilaterálních dárců. Pomoc přichází v období, kdy se politické vztahy mezi EU a Gruzií dále rozvíjejí na základě rozhodnutí přijatého na mimořádném zasedání Rady v Bruselu dne 1. září 2008, kterým se posilují vztahy s Gruzií, a na základě zahájení východního partnerství na Pražském summitu dne 7. května 2009. V roce 2006 přijala Rada rozhodnutí 2006/41/ES o poskytnutí makrofinanční pomoci Gruzii ve výši 33,5 miliónů EUR. Poslední splátka ve výši 11,5 miliónů EUR nebyla vyplacena z důvodu nesplnění podmínky v oblasti správy veřejných financí dohodnuté v memorandu o porozumění. | 120 | Obecné souvislosti Makroekonomická výkonnost Gruzie byla velmi silná až do srpna 2008. Reálná míra růstu přesahovala 9 % v letech 2005 a 2006 a 12 % v roce 2007. V první polovině roku 2008 byla roční míra růstu nadále vysoká a činila 8,6 %. Vojenský konflikt s Ruskem, který vypukl v srpnu 2008, však silný růst předchozích let značně zpomalil. Celosvětová finanční krize, která se rozšiřuje od konce roku 2008, situaci Gruzie ještě zhoršila. Rada MMF v polovině září 2008 schválila osmnáctiměsíční dohodu o pohotovostním úvěru ve výši 750 miliónů USD (představuje výjimečný přístup ke 300 % kvóty pro Gruzii). Vzhledem k potřebě Gruzínské národní banky doplnit mezinárodní rezervy bezprostředně po krizi ze srpna 2008 byla dohoda urychlena a po schválení programu Radou MMF umožnila Gruzii čerpat z fondu 250 miliónů USD. Při přípravě programu MMF odhadl, že gruzínské potřeby financování z externích zdrojů na období 2008–2010, které nejsou pokryty zdroji očekávanými od MMF, dosáhnou zhruba 650 miliónů USD, včetně 450 miliónů USD na období 2009–2010. Komise na základě tohoto odhadu deficitu externího financování přislíbila makrofinanční pomoc ve výši 46 miliónů EUR, která rovněž reaguje na žádost gruzínského předsedy vlády ze září 2008. Makrofinanční pomoc by pokryla zhruba 13 % zbývajících finančních potřeb v letech 2009–2010. První přezkum dohody o pohotovostním úvěru byl dokončen v prosinci 2008. V tomto období se vzhledem k pozitivnímu výhledu přímých zahraničních investic v roce 2009 orgány rozhodly, že druhou tranši v rámci dohody o pohotovostním úvěru nebudou čerpat. Za těchto okolností Komise odložila dokončení návrhu makrofinanční pomoci (makrofinanční pomoc EU může být poskytnuta pouze jako doplňující k financování z MMF). Hospodářská situace se však znovu zhoršila, neboť dopad celosvětové hospodářské krize na Gruzii byl výraznější, než se očekávalo. Výrazné zmenšení přílivu externích finančních prostředků, včetně příjmů z vývozu, převodů finančních prostředků a přímých zahraničních investic spolu se zpřísněním bankovních úvěrů způsobilo snížení domácí poptávky. To se projevilo prudkým propadem dovozů i domácí produkce. MMF předpokládá růst reálného HDP v roce 2009 na úrovni –4 %. Zpomalení hospodářství mělo také za důsledek zhoršení fiskální situace. Již v roce 2008 se zvýšil schodek veřejných financí z méně něž 5 % HDP na 6 %, a to i přes zvýšený příliv grantů z oficiálních zdrojů. Tento schodek by mohl být bez problémů pokryt příjmy z privatizace, emisemi dluhopisů a oficiálními úvěry (zejména od Světové banky a Spojených států). V roce 2009 je cílem vlády udržet srovnatelnou úroveň rozpočtového schodku. Pro dosažení tohoto cíle budou muset gruzínské orgány vzhledem ke schodku rozpočtových příjmů podstatně snížit kapitálové výdaje rozpočtu, čímž se sníží schopnost vlády poskytovat anticyklické fiskální stimuly. Snížení hospodářské činnosti, které bylo výraznější, než se očekávalo, má výrazný vliv na vývoj platební bilance. Nejnovější plány MMF ohledně gruzínské platební bilance v období 2009–2010 poukazují na kombinaci snižujících se schodků obchodní bilance i běžného účtu a výrazně nižšího přílivu soukromého kapitálu. Pokles plánovaného čistého přílivu kapitálu je odrazem několika faktorů včetně nižšího přílivu přímých zahraničních investic a vyššího umoření úvěrů. Po zvážení všech aspektů se aktuálně předpokládané potřeby financování z externích zdrojů vyplývající z tohoto vývoje výrazně neliší od potřeb předpokládaných v září 2008. Tyto plány jsou však nadále velmi nejisté a může se ukázat, že finanční potřeby budou výrazně vyšší z důvodu značného rizika poklesu. Stále se zejména odhaduje, že míra přímých zahraničních investic zůstane i přes jejich pokles nad 8 % HDP, což může být příliš optimistický odhad. Za těchto okolností se gruzínské orgány rozhodly hledat případné financování z externích zdrojů s cílem snížit dopad zpomalení hospodářství. Do dokončení druhého přezkumu dohody o pohotovostním úvěru MMF v březnu čerpala Gruzie dvě splátky v rámci této dohody ve výši odpovídající zhruba 187 miliónům USD. Třetí přezkum programu v rámci dohody o pohotovostním úvěru byl schválen radou MMF dne 6. srpna 2009. Hlavním výsledkem tohoto přezkumu je prodloužení doby platnosti dohody o pohotovostním úvěru do června 2011 a navýšení balíčku financování o 270 miliónů zvláštních práv čerpání (zhruba 424 miliónů USD). Gruzie bude rovněž moci okamžitě čerpat zhruba 148 miliónů USD. Značné částky pomoci přislíbené na dárcovské konferenci konané v Bruselu dne 22. října 2008, včetně makrofinanční pomoci EU, budou zřejmě dostačující pro pokrytí zbývajících odhadovaných potřeb Gruzie v oblasti financování z externích zdrojů, přestože mnohé z přislíbených podpor dárců ještě čekají na potvrzení nebo na vyjasnění časového plánu. Plán požadavků na financování pro období 2009–2010 vypracovaný MMF zohledňuje závazky dárců a navrhuje, že deficit financování bude vyrovnán, jak si dárcovská konference stanovila za cíl. Deficit financování se však může znovu objevit, pokud se přislíbená pomoc nezrealizuje. Za těchto okolností se Komise domnívá, že je nutné potvrdit makrofinanční pomoc přislíbenou v říjnu 2008, a pomoci tak Gruzii naplnit její finanční potřeby. | n | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Žádné | 140 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Gruzie je jednou z partnerských zemí EU v rámci evropské politiky sousedství. Akční plán evropské politiky sousedství EU–Gruzie byl přijat v listopadu 2006 na období pěti let. Evropská unie má mimořádný zájem na tom, aby její východní hranice byly stabilní, zlepšila se zde správa a hospodářská situace. Za tímto účelem Evropská komise vypracovala návrh na zřízení „východního partnerství“. EU a šest partnerských zemí východní partnerství oficiálně zahájilo během pražského summitu dne 7. května 2009. Na dárcovské konferenci v říjnu 2008 přislíbila Evropská Komise Gruzii až 500 miliónů EUR pomoci. Zdroje financování zahrnují jak plánované prostředky v rámci Evropského nástroje sousedství a partnerství a nástrojů k řešení krizí, jako jsou nástroj stability, humanitární pomoc a makrofinanční pomoc. Balíček pokrývá období 2008–2010, a reaguje tak přímo na hospodářské a sociální obtíže, se kterými se země potýká v důsledku vojenského konfliktu v srpnu 2008. Makrofinanční pomoc doplňuje další nástroje pomoci poskytnutím krátkodobé makrofinanční pomoci Gruzii v souvislosti s hospodářským programem podporovaným MMF, zatímco rozpočtová podpora v rámci Evropského nástroje sousedství a partnerství sice rovněž přispívá na pokrytí finančních potřeb Gruzie, je ale přímo vázaná na určité odvětvové reformy. | Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů | Konzultace zúčastněných stran | 219 | Makrofinanční pomoc tvoří nedílnou součást podpory mezinárodního společenství na poválečnou hospodářskou obnovu Gruzie. Při přípravě společné dárcovské konference útvary Komise úzce spolupracovaly se Světovou bankou a konají se konzultace o provádění přislíbeného balíčku s mnohostrannými a bilaterálními dárci. Při přípravě tohoto návrhu makrofinanční pomoci konzultovaly útvary Komise Mezinárodní měnový fond. Před předložením svého návrhu makrofinanční pomoci konzultovala Komise členské státy EU v Hospodářském a finančním výboru. Komise byla rovněž v pravidelném kontaktu s Gruzínskou vládou. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | 229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | 230 | Posouzení dopadů Makrofinanční pomoc souvisí s hospodářským programem přijímající země podporovaným MMF a pokrývá část okamžitých potřeb Gruzie v oblasti financování z externích zdrojů. Uvolnění plateb je vázáno na použití prostředků MMF, a proto je v přímé souvislosti s prováděním dohodnutých makroekonomických a strukturálních politik příjemcem a s tempem hospodářské obnovy . Financování projektů a/nebo technická pomoc by pro řešení těchto makroekonomických cílů nebyly vhodné. Pokud je uvolnění plateb grantu určeno k financování deficitu státního rozpočtu, jak se navrhuje v případě Gruzie (viz níže), zvyšuje toto uvolnění množství prostředků, které může vláda použít k financování daňových opatření během hospodářského útlumu. Na rozdíl od operace rozpočtové podpory v rámci Evropského nástroje sousedství a partnerství, makrofinanční pomoc je svou povahou mimořádná a časový rámec pomoci je omezený na dohodu Gruzie s MMF o pohotovostním úvěru. | Právní stránka návrhu | 305 | Shrnutí navrhovaných opatření Společenství poskytne Gruzii makrofinanční pomoc v podobě splátek grantu v maximální výši 46 milionů EUR. Pomoc přispěje k pokrytí gruzínských zbývajících potřeb financování z externích zdrojů v letech 2009–2010 zjištěných Mezinárodním měnovým fondem. Navrhovaná makrofinanční pomoc bude poskytnuta souběžně s dohodou o pohotovostním úvěru uzavřenou s MMF a schválenou v září 2008. Vzhledem k tomu, že finanční omezení, kterým čelí gruzínské veřejné finance, se zdají být v současnosti zvláště vážná, plánuje se, že makrofinanční pomoc spolu s podstatnou částí podpory dárců určené Gruzii (s významnou výjimkou prostředků MMF) se budou poskytovat do rozpočtu. Pomoc bude vyplacena ve dvou splátkách v období 2009–2010. Pomoc řídí Komise. V souladu s finančním nařízením se bude přihlížet ke zvláštním ustanovením v oblasti předcházení podvodům a jiným nesrovnalostem. Vyplacení první tranše je stanoveno na konec roku 2009, vyplacení druhé tranše se plánuje na začátek roku 2010. Makrofinanční pomoc může být provedena na počátku programového období, pokud to bude opodstatněno vývojem hospodářské situace v Gruzii. Podmínky, na něž bude vázáno uvolnění splátek grantu, budou zahrnovat úspěšné provedení dohody o pohotovostním úvěru uzavřené s MMF a splnění zvláštních podmínek v řadě klíčových politických oblastech, na nichž se dohodne Evropská komise s vládou Gruzie. Komise se hodlá zaměřit na omezený počet zvláště významných oblastí makrofinanční stability, zejména na veřejné finance – tedy v návaznosti na předcházející makrofinanční pomoc EU Gruzii – a na reformy finančního sektoru. Podmínky budou v souladu s prioritami akčního plánu evropské politiky sousedství EU–Gruzie. | 310 | Právní základ Právním základem tohoto návrhu je článek 308 Smlouvy. | 329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů. | 331 | Pomoc se bude poskytovat do státního rozpočtu Gruzie, bude tedy možné z ní financovat veřejné výdaje prostřednictvím vnitrostátních podmínek provádění. Vzhledem k tomu, že nejnovější plány předpokládají, že hospodářský výhled je i nadále nestálý, plánuje se provedení pomoci na počátku programového období a její výplata pouze ve dvou splátkách. | 332 | Výše pomoci odpovídá 13 % zbývajícího deficitu financování v platební bilanci, kterou určil MMF v souvislosti s dohodou o pohotovostním úvěru. Má se za to, že s ohledem na pomoc, kterou Gruzii přislíbily členské státy EU, bilaterální dárci a multilaterální věřitelé obecně, jedná se ze strany Společenství o přiměřené sdílení břemene. | Volba nástrojů | 341 | Navrhované nástroje: ostatní. | 342 | Vzhledem k tomu, že neexistuje rámcové nařízení o nástroji makrofinanční pomoci, jiné nástroje by nebyly přiměřené a ad hoc rozhodnutí Rady podle článku 308 Smlouvy je jediným možným právním nástrojem pro poskytnutí této pomoci. | Rozpočtové důsledky | 401 | Tato pomoc by byla financována z prostředků na závazky na rok 2009 v rozpočtové linii 01 03 02 (makroekonomická pomoc), přičemž platby se uskuteční v období 2009 a 2010. | Doplňující informace | Přezkum / revize / ustanovení o skončení platnosti | 533 | Návrh obsahuje ustanovení o skončení platnosti. | E-8379 | 1. 2009/0147 (CNS) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o poskytnutí makrofinanční pomoci Gruzii RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2], po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, vzhledem k těmto důvodům: 2. Vztahy mezi Gruzií a Evropskou unií se rozvíjejí v rámci evropské politiky sousedství, která byla posílena nově zavedeným východním partnerstvím. 3. Na mimořádném zasedání Evropské rady dne 1. září 2008 byla potvrzena vůle EU posílit vztahy mezi EU a Gruzií po ozbrojeném konfliktu mezi Gruzií a Ruskem v srpnu 2008. 4. Hospodářská stabilizace a obnova Gruzie je podporována Mezinárodním měnovým fondem (MMF) prostřednictvím dohody o pohotovostním úvěru, která byla schválena dne 15. září 2008. 5. Na dárcovské konferenci konané dne 22. října 2008 přislíbilo mezinárodní společenství podporu gruzínské hospodářské obnově v souladu s hodnocením společných potřeb prováděným OSN a Světovou bankou. 6. Evropské společenství přislíbilo Gruzii pomoc ve výši až 500 miliónů EUR v letech 2008–2010. 7. Vzhledem k tomu, že je v platební bilanci na období 2009–2010 stále značný deficit financování, je makrofinanční pomoc zahrnuta do balíčku Společenství pro Gruzii. 8. S cílem zajistit účinnou ochranu finančních zájmů Společenství souvisejících s uvedenou finanční pomocí je nutné stanovit vhodná opatření, která Gruzie přijme v oblasti předcházení a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí souvisejících s touto pomocí, a je rovněž nutné ustanovit kontroly Komise a audity Účetního dvora. 9. Uvolněním finanční pomoci Společenství nejsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu. 10. Tuto pomoc by měla řídit Komise za konzultací s Hospodářským a finančním výborem. 11. Smlouva nestanoví pro přijetí tohoto rozhodnutí jiné pravomoci, než jaké uvádí článek 308, ROZHODLA TAKTO: Článek 1 12. Společenství poskytne Gruzii finanční pomoc v podobě grantu do výše 46 milionů EUR s cílem podpořit úsilí Gruzie o poválečnou obnovu, která je rovněž ovlivňována mezinárodní finanční krizí, a tím zmírnit finanční omezení při provádění vládního hospodářského programu reforem. 13. Tuto finanční pomoc Společenství řídí Komise, přičemž konzultuje Hospodářský a finanční výbor a jedná zcela v souladu s dohodami či ujednáními uzavřenými mezi Gruzií a MMF. 14. Finanční pomoc Společenství je k dispozici dva roky ode dne, kdy vstoupí v platnost memorandum o porozumění uvedené v čl. 2 odst. 1. Vyžadují-li to okolnosti, může Komise po konzultaci Hospodářského a finančního výboru rozhodnout o prodloužení dostupnosti pomoci nejvýše o jeden rok. Článek 2 15. Komise je oprávněna vyjednat s gruzínskými orgány, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, podmínky v oblasti hospodářské politiky a financí, na něž bude finanční pomoc Společenství vázána, a vymezit je v memorandu o porozumění a grantové dohodě. Podmínky budou v souladu s dohodami či ujednáními dosaženými mezi MMF a Gruzií. 16. Během provádění finanční pomoci Společenství Komise kontroluje řádný stav gruzínských finančních ujednání, administrativních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly, které mají význam pro tuto pomoc. 17. Komise pravidelně ověřuje, zda je gruzínská hospodářská politika v souladu s cíli pomoci Společenství a zda jsou uspokojivě plněny dohodnuté podmínky v oblasti hospodářské politiky. Komise toto úzce koordinuje s Mezinárodním měnovým fondem a Světovou bankou a v případě potřeby s Hospodářským a finančním výborem. Článek 3 18. Komise poskytne Gruzii finanční pomoc Společenství ve dvou splátkách. 19. Komise rozhoduje o uvolnění splátek pod podmínkou uspokojivého provádění hospodářského programu podporovaného MMF a jakýchkoli dalších opatření mezi Gruzií a Společenstvím, jež jsou stanovena v čl. 2. odst. 1. Druhá splátka není vyplacena dříve než tři měsíce od uvolnění první splátky. 20. Finanční prostředky Společenství se vyplácí Gruzínské národní bance. S výhradou ustanovení dohodnutých v memorandu o porozumění, včetně potvrzení zbývajících potřeb v oblasti financování rozpočtu, je možno převést jejich protihodnotu v místní měně do státní pokladny Gruzie jako konečnému příjemci. Článek 4 Finanční pomoc Společenství se provádí v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství[3], a jeho prováděcími pravidly[4]. Příslušná opatření, která musí Gruzie provést v zájmu předcházení a potírání podvodů, korupce a jiných nesrovnalostí souvisejících s touto pomocí, jsou stanovena zejména v memorandu o porozumění a grantové dohodě, které budou dojednány s gruzínskými orgány. Toto memorandum a grantová dohoda rovněž upraví otázku kontrol ze strany Komise, včetně Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), s právem provádět kontroly a inspekce na místě, a otázku případných auditů prováděných na místě Účetním dvorem. Článek 5 Komise každý rok do 31. srpna předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž vyhodnotí provádění tohoto rozhodnutí v předchozím roce. Tato zpráva uvede vazby mezi podmínkami politiky stanovenými v memorandu o porozumění podle čl. 2 odst. 1, stávající hospodářskou a fiskální výkonností Gruzie a rozhodnutím Komise uvolnit splátky pomoci. Článek 6 Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie . V Bruselu dne Za Radu předseda LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: Makrofinanční pomoc Gruzii 2. RÁMEC ABM / ABB Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: Hlava 01 – Hospodářské a finanční záležitosti, 03 – Mezinárodní hospodářské a finanční záležitosti 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc (ex – linie B.A)) včetně okruhů: Článek 01 03 02 – Makroekonomická pomoc 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu: Začátek v roce 2009, předpokládá se, že všechna uvolnění plateb se uskuteční v období 2009–2010 ve dvou splátkách. Nemohou však být vyloučena zpoždění, která operaci prodlouží. 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 01 03 02 | Nepov. | Rozl. | NE | NE | NE | č. 4 | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1. Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP) v miliónech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | oddíl č. | 2009 | 2010 | Celkem | Provozní výdaje[5] | Prostředky na závazky (PZ) | 8.1. | a | 99,000 | 107,000[6] | Prostředky na platby (PP) | b | 110,000 | 111,0005 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4. | c | 0 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Prostředky na závazky | a+c | Prostředky na platby | b+c | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5. | d | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6. | e | Celkové orientační finanční náklady zásahu | PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 99,000 | 107,0005 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 110,000 | 111,0005 | 4.1.2. Soulad s finančním plánem X Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[7] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů X Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: 4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1. Roční potřeba | 2009 | 2010 | Celkový objem lidských zdrojů | 1/3 | 1/3 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Po ozbrojeném konfliktu s Ruskem došlo ve třetím čtvrtletí 2008 k poklesu gruzínského hospodářství. Hospodářský útlum je od té doby ještě výraznější a odráží dopad celosvětové ekonomické a finanční krize. Mezinárodní měnový fond určil pro období 2008–2010 deficit externího financování ve výši 1,4 miliardy UDS. Prostřednictvím dohody o pohotovostním úvěru s MMF bylo Gruzii zpřístupněno zhruba 750 miliónů USD. Předpokládá se, že zbývající deficit financování v období 2009–2010 ohodnocený MMF na zhruba 450 milión USD bude pokryt mnohostrannými a bilaterálními dárci, včetně Evropské unie. Na základě následných přezkumů dohody o pohotovostním úvěru prováděných MMF se potvrdila potřeba značného financování z externích zdrojů za účelem vyrovnání schodku platební bilance a rozpočtového schodku Gruzie. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Na společné konferenci Evropské komise a Světové banky konané v Bruselu dne 22. října 2008 přislíbili mezinárodní dárci celkovou částku 3,4 miliard EUR v rámci poválečné pomoci Gruzii. Evropská komise přislíbila až 500 miliónů EUR pod podmínkou přezkumu založeného na tempu hospodářské obnovy a vývoji gruzínského hospodářství. Členské státy EU přislíbily dalších 131 miliónů EUR. Evropská investiční banka může uvažovat o střednědobé půjčce Gruzii do výše 250 miliónů EUR. Finanční podpora hospodářské obnovy Gruzie ze strany Společenství odráží strategickou důležitost země pro EU v souvislosti s evropskou politikou sousedství a nově zřízeným východním partnerstvím. Nástroj makrofinanční pomoci je zahrnutý do celkového balíčku pomoci Evropského společenství na základě dosahování synergie s hospodářským programem podporovaným MMF, s nímž je použití tohoto nástroje přímo spojeno. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM V rámci činnosti „Mezinárodní hospodářské a finanční věci“ generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti je cíl „poskytování makrofinanční pomoci třetím zemím při řešení jejich krizí platební bilance a obnovení udržitelnosti vnější zadluženosti“ spojen s obecným cílem „podporovat prosperitu za hranicemi EU“. Související ukazatele jsou „saldo běžného účtu v procentuálním vyjádření k HDP“, „vnější zadluženost jako procentuální vyjádření HDP“ a „oficiální rezervy v měsících dovozů zboží a služeb“. 5.4. Způsob provádění (orientační) X Centralizované řízení X přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury ( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ( Sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Útvary Komise budou činnosti sledovat na základě makroekonomických opatření a opatření strukturální politiky, na nichž se s gruzínskými orgány dohodnou v memorandu o porozumění. Orgány budou povinny podávat útvarům Komise pravidelné zprávy o těchto opatřeních. Delegace Evropské komise v Tbilisi bude rovněž podávat zprávy o záležitostech, které mají význam pro sledování pomoci. Útvary Komise budou nadále úzce spolupracovat s MMF a Světovou bankou, aby využily jejich poznatků. 6.2. Hodnocení 6.2.1. Hodnocení předem (ex ante) Útvary Komise (oddělení D3 Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti) provedly hodnocení ex ante . 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Od roku 2004 bylo provedeno celkem devět následných hodnocení týkajících se operací makrofinanční pomoci, včetně dvou hodnocení v nových nezávislých státech bývalého Sovětského svazu (Arménie, Tádžikistán). Na základě rozhodnutí Rady č. 2006/41/ES ze dne 24. ledna 2006 se provádí nezávislé následné hodnocení makrofinanční pomoci Gruzii, které má být dokončeno v roce 2009 před plánovaným zahájením provádění navrhované pomoci. Dosud provedená hodnocení docházejí k závěru, že operace MMF opravdu přispívají, ačkoli někdy nepatrně a nepřímo, ke zlepšování vnější udržitelnosti, k makroekonomické stabilitě a k úspěchům v strukturálních reformách v přijímající zemi. Ve většině případů měly operace makrofinanční pomoci příznivý účinek na platební bilanci přijímající země a přispěly ke zmírnění jejich rozpočtových omezení. Vedly rovněž k mírnému zvýšení hospodářského růstu. 6.2.3. Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Plánuje se, že v rámci víceletého hodnotícího programu generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti provedou externí konzultanti nezávislé následné hodnocení pomoci Gruzii. Bude provedeno jeden až dva roky po uplynutí prováděcího období. 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Útvary Komise zavedly ve všech třetích zemích, které využívají makrofinanční pomoc Společenství, stálý program operačního hodnocení finančních okruhů a administrativních postupů, aby byly splněny požadavky finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství. Útvary Komise v říjnu 2004 za podpory řádně pověřených externích odborníků hodnotily spolehlivost finančních okruhů a administrativních postupů v Gruzii, které jsou významné pro tento druh pomoci se závěrem, že rámec pro řádné finanční řízení makrofinanční pomoci je dostatečně účinný. V prosinci 2005 se rovněž za podpory externích odborníků konalo následné operační hodnocení. Zjištění aktualizovaného operačního hodnocení se použila ke stanovení odpovídajících podmínek makrofinanční pomoci poskytnuté Gruzii podle rozhodnutí Rady (2006/41/ES) ze dne 24. ledna 2006. Nové následné operační hodnocení se plánuje při přípravě zde navrhované makrofinanční pomoci Gruzii. Výsledky následného sledování budou využity jako vodítko k definování zvláštních politických opatření, na které bude vyplacení pomoci vázáno, a jejichž cílem bude posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost systému veřejné finanční správy v Gruzii. Navrhovaný právní základ pro makrofinanční pomoc Gruzii zahrnuje ustanovení o opatřeních na předcházení podvodům. Tato opatření budou dále rozvedena v memorandu o porozumění a v grantové dohodě. Předpokládá se, že pomoc bude vázána řadou konkrétních politických podmínek, zvláště v oblasti správy veřejných financí, aby se zvýšila efektivita, transparentnost a spolehlivost pomoci. Komise, včetně Evropského úřadu pro boj s podvody (OLAF), a Evropský účetní dvůr budou moci makrofinanční pomoc ověřovat, kontrolovat a provádět její audit. 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rok 2009 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[9] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 | B*, C*/AST | Zaměstnanci financovaní[10] podle čl. XX 01 02 | Ostatní zaměstnanci[11] financovaní podle čl. XX 01 04/05 | CELKEM | 1/3 | 1/3 | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Mimo jiné příprava/vyjednávání memoranda o porozumění a grantových dohod, jednání s orgány a mezinárodními finančními institucemi, sledování hospodářských a strukturálních politik země přijímající pomoc, provádění kontrol, příprava zpráv úředníků Komise, příprava postupů Komise souvisejících s řízením pomoci. 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) X Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen. ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v miliónech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie 01 03 02 Makroekonomická pomoc | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | – interní (intra muros) | – externí (extra muros) 1) Operační hodnocení 2) Hodnocení ex post | 0,050 | 0,250 | Technická a administrativní pomoc celkem | 0,050 | 0,250 | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v miliónech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,030 | 0,030 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 0,030 | 0,030 | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci | Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 | NEPOUŽIJE SE. | Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 | Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 | NEPOUŽIJE SE | 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v miliónech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) | Rok 2009 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,020 | 0,010 | 0,030 | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[13] | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 - Informační systémy | 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3 Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,020 | 0,010 | 0,030 | Výpočet - Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky | Tři služební cesty pro jednu či dvě osoby | [1] Úř. věst. C […], […], s. […]. [2] Úř. věst. C […], […], s. […]. [3] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. [4] Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002, Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1. [5] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [6] Předběžný návrh rozpočtu na rok 2010 [7] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [8] Jak je popsáno v bodě 5.3. [9] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [10] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [11] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [12] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [13] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.