Doporučení pro Stanovisko Rady v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2004-2008 /* SEK/2005/0149 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 2.2.2005 SEK(2005) 149 v konečném znění Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2004-2008 (předložená Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[1] stanoví, že nezúčastněné členské státy, to znamená státy, které nepřijaly jednotnou měnu, musejí Radě a Komisi předkládat konvergenční programy. V souladu s článkem 9 tohoto nařízení musí Rada každý konvergenční program přezkoumat na základě hodnocení Komise a výboru zřízeného článkem 114 Smlouvy (Hospodářský a finanční výbor). Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem musí Rada po přezkoumání programu zaujmout stanovisko. Podle uvedeného nařízení musejí členské státy každoročně předkládat aktualizace svých konvergenčních programů, které může přezkoumávat stejnými postupy také Rada. Členské země, které přistoupily k EU 1. května 2004, nesdílí jednotnou měnu, avšak požaduje se od nich, aby včas splnily konvergenční kritéria, včetně kritéria dlouhodobé udržitelnosti stavu veřejných financí, aby vyhověly podmínkám pro přijetí eura. Členské státy, které přistoupily k EU 1. května 2004, se zavázaly k předložení svých konvergenčních programů do 15. května 2004 a jejich první aktualizace do konce roku 2004. První konvergenční program Estonska zahrnující období 2004-2008 byl předložen 1. května 2004 a Rada jej posoudila 5. července 2004. Aktualizaci svého konvergenčního programu předložilo Estonsko 1. prosince 2004. Útvary Komise provedly odborné posouzení této aktualizace s přihlédnutím k výsledkům ekonomických prognóz útvarů Komise z podzimu 2004 a s ohledem na „kodex chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů“[2], společně dohodnutou metodiku pro odhad potenciálního produktu, na doporučení uvedená v Hlavních směrech hospodářské politiky na období 2003-2005 a na zásady stanovené ve Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 27. listopadu 2002 o posílení koordinace rozpočtových politik[3]. Na uvedeném vyhodnocení je založen tento posudek: - První aktualizace konvergenčního programu Estonska byla předložena Evropské komisi 1. prosince 2004. Zahrnuje období let 2004-2008. Tento program splňuje požadavky kladené na údaje podle pozměněného „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”. - Makroekonomický scénář předložený v programu předpokládá reálný růst HDP v roce 2004 na úrovni 5,6 %. Předpokládá se, že v roce 2005 se reálný HDP zrychlí na 5,9 % a udrží si růst ve výši 6 % ročně po dobu 2006-2008. Tyto údaje jsou poněkud nižší než předpovědi útvary Komise z podzimu 2004 na roky 2004-2006, které předpokládají míru růstu ve výši 5,9 % v roce 2004, 6 % v roce 2005 a 6,2 % v roce 2006. Obě předpovědi zůstávají pod úrovní odhadů Komise růstu potencionálního produktu v letech 2004-2007. Na základě současně dostupných informací a zejména proto, že skutečná míra růstu v prvních třech čtvrtletích 2004 dosahovala 6,3 % v porovnání s předešlým rokem, a také díky předchozímu prozíravému prognózování na úrovni estonské vlády, je možno považovat scénář programu za přijatelný. Hlavní makroekonomickou nerovnováhou Estonska zůstává v dohledné budoucnosti vysoký vnější deficit, což z velké míry odráží silné investiční potřeby hospodářství ve snaze přiblížit se průměrným úrovním příjmů EU. I když program předpokládá dlouhodobě udržitelné snižování vnějšího deficitu vlivem strukturálních opatření v obchodní bilanci, současné trendy a málo spolehlivé obchodní údaje vyžadují obezřetnost. - Estonsko se 28. června 2004 připojilo kmechanismu směnných kursů ERM II se standardním fluktuačním pásmem, i když dodržuje jednotný závazek vůči současnému systému pevných směnných kursů. Pevné navázání na euro podpořené silnou disciplínou ve finanční politice dopomohlo v posledních letech k celkem rychlé dezinflaci estonského hospodářství. Roční inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen vzrostla na 3 % v roce 2004, což odzrcadlilo hlavně vlivy přístupu k EU, ale očekává se, že se v střednědobém horizontu zpětně upraví. estonský finanční trh a úrokové sazby bank jsou na historicky nízké úrovni, odrážejíc tím vývoj v eurozóně a také udržitelnou konvergenci úrokových sazeb. - Cílem aktualizovaného programu je po dobu jeho trvání dosahovat téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu. . Pro rok 2004 se očekává přebytek rozpočtu ve výši 1 % HDP. Od roku 2005 se plánují vyrovnané rozpočty. V důsledku vzestupného růstu aktivit se očekává, že veřejné investice a spotřeba poklesnou ve vztahu k HDP, avšak nominální výdaje v obou kategoriích porostou. Podobně v procentním vyjádření k HDP poklesnou příjmy, zejména vlivem probíhající daňové reformy. I když zůstala celková strategie ve srovnání s programem z března 2004 nezměněna, očekávaný rozpočtový přebytek byl korigován z hodnoty 0,7 % HDP směrem nahoru na 1 % HDP. Předpovědi růstu HDP byly zvýšeny na celou dobu programu, i když se zdá, že jsou stále ještě opatrné. - Zdá se, že rizika spojená s rozpočtovými plány jsou víceméně vyrovnaná. Na jedné straně lze vzhledem k poměrné obezřetnosti makroekonomického scénáře předpokládat, že by příjmy mohly být vyšší, než se očekávalo, a rozpočtové výdaje by mohly být nižší. Estonsko také prokázalo v posledních několika letech schopnost prozíravého prognózování a opakované překračování cílů rozpočtu. Na druhé straně nelze vůbec vyloučit neočekávané nižší příjmy v důsledku plánovaného snížení daní nebo nepříznivý vliv vnějších šoků na růst. - Vzhledem k tomuto posouzení rizik se přístup k rozpočtu vyjádřený v programu jeví jako postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu po celé období programu. Zdá se, že rovněž poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. - Míra zadlužení se odhaduje na úrovni 4,8 % HDP v roce 2004, tedy výrazně pod úrovní 60 % referenční hodnoty HDP podle Smlouvy a ve skutečnosti na nejnižší úrovni v EU. Program předpokládá další snížení míry zadlužení o 1,9 procentního bodu do konce programu. - Program poskytuje stručný přehled strukturálních reforem vlády, které se zaměřují na opatření ke zlepšení infrastruktury země (také s použitím EU fondů pro tyto cíle), systémů vzdělávání a zdravotní péče a na politiku aktivního trhu práce a také na podporu inovací a výzkumu. Program též nastiňuje opatření pro další posilování rozpočtového postupu prostřednictvím víceletého rozpočtového rámce a pro zvýšení průhlednosti a spolehlivosti nominálních výdajových stropů s využitím mechanismů systematického hodnocení. Schodky z místní úrovně řízení se mají dostat pod kontrolu zlepšenou koordinací s centrální úrovní v oblasti půjček a také v důsledku povinné přípravy střednědobého rozpočtového rámce zavedením limitů ročních schodků a povinnou akumulací rezerv. Dá se očekávat, že reformy, z nichž některé již probíhají nebo jsou v stadiu legislativních příprav, zlepší podmínky pro růst estonského hospodářství tím, že budou posilovat stimuly pro práci, vytvářet pracovní místa a odrazovat od daňových úniků, a také tím, že zlepší fiskální disciplinu odvětvových ministerstev a na místní úrovni řízení. Již v roce 2004 se projevily první povzbudivé výsledky, zvláště na trhu práce. - Zdá se, že Estonsko je v příznivé pozici z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jejíchž důležitým prvkem jsou plánované rozpočtové výdaje na stárnoucí obyvatelstvo. Nízká úroveň veřejného zadlužení, značné rezervy veřejných financí a střednědobá rozpočtová strategie, která je plně v souladu s cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, spolu s věrohodnými a důkladnými reformami penzijního a zdravotního systému, jež mají v delším horizontu zadržet rostoucí rozpočtové tlaky, by měly zajistit, že veřejné finance zůstanou na udržitelných základech. - Hospodářská politika nastíněná v aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky specifikovaných dle jednotlivých zemí v oblasti veřejných financí. Přebytek rozpočtu v roce 2004, který převyšuje předpovědi, je v souladu s doporučením vyhnout se procyklickým fiskálním politikám. Nicméně vzhledem k tomu, že vnější deficit se v roce 2004 s největší pravděpodobností významně nesníží (pokud vůbec), je možné, že rychlé vyčerpání přebytku neposkytne z pohledu fiskální politiky dostatečnou podporu pro narovnání vnější nerovnováhy. Na základě tohoto posouzení přijala Komise připojené doporučení pro stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska a postupuje je Radě. Doporučení pro STANOVISKO RADY v souladu s čl. 9 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2004-2008 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik[4], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Komise, po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem, VYDALA TOTO STANOVISKO: 1. [17. února 2005] Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Estonska, který zahrnuje období 2004 až 2008. Tento program splňuje požadavky kladené na údaje podle pozměněného „kodexu chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů”. 2. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z úrovně 5,6 % v roce 2004 na 6,0 % v průměru do konce období programu. Na základě v současné době dostupných informací se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu. Předpověď míry inflace se také jeví jako realistická. 3. Cílem Estonska je po dobu programu dosahovat téměř vyrovnaného rozpočtu nebo mírného přebytku. Pro rok 2004 se očekává přebytek rozpočtu ve výši 1 % HDP, což převyšuje přebytek plánovaný v programu v minulém květnu o 0,3 %. Od roku 2005 se plánují vyrovnané rozpočty stejně jako v minulém programu. Předpokládá se, že veřejné investice v roce 2004 vzrostou o jeden procentní bod na 4,4 % HDP, a pak začnou klesat na 3,9 % v roce 2008, čímž zůstanou značně nad průměrem EU (2,4 % HDP v roce 2004). 4. Rizika zatěžující rozpočtové výhledy se jeví jako víceméně vyrovnaná. Na jedné straně lze vzhledem k obezřetnosti makroekonomického scénáře předpokládat, že by příjmy mohly být vyšší a rozpočtové výdaje o něco nižší než plánované. Estonsko však také prokázalo v posledních několika letech schopnost prozíravého prognózování a opakované překračování cílů rozpočtu. Na druhé straně nelze vůbec vyloučit neočekávané nižší příjmy v důsledku plánovaného snížení daní nebo nepříznivý vliv vnějších šoků na růst. Po zvážení bilance rizik se přístup k rozpočtu vyjádřený v programu jeví jako přiměřený k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu po celé období programu v letech 2004-2008. Poskytuje také dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech. 5. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla úroveň 4,8 % HDP v roce 2004, tedy výrazně pod úrovní 60 % referenční hodnoty HDP podle Smlouvy a ve skutečnosti je na nejnižší úrovni v EU. Program předpokládá další snížení míry zadlužení o 1,9 procentního bodu do konce programu. 6. Zdá se, že Estonsko je v relativně příznivé pozici, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, i přes významné předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva. Nízká úroveň veřejného zadlužení, značné rezervy veřejných financí a střednědobá rozpočtová strategie, která je plně v souladu s cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, spolu s věrohodnými a důkladnými reformami penzijního a zdravotního systému, jež mají v delším horizontu zadržet rostoucí rozpočtové tlaky, by měly zajistit, že veřejné finance zůstanou na udržitelných základech. 7. Hospodářská politika nastíněná v aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky specifikovaných dle jednotlivých zemí v oblasti veřejných financí. Přebytek rozpočtu v roce 2004, který převyšuje předpovědi, je v souladu s doporučením vyhnout se procyklickým fiskálním politikám. Nicméně vzhledem k tomu, že vnější deficit se v roce 2004 s největší pravděpodobností významně nesníží (pokud vůbec), je možné, že rychlé vyčerpání přebytku neposkytne z pohledu fiskální politiky dostatečnou podporu pro narovnání vnější nerovnováhy. Tabulka: Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Reálný HDP (% změna) | CP pros. 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | KOM říjen 2004 | 5,9 | 6,0 | 6,2 | neuv. | neuv. | CP květ. 2004 | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 | Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen, HISC * (%) | CP pros. 2004 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | KOM říjen 2004 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | neuv. | neuv. | CP květ. 2004 | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 | Saldo veřejných financí (% HDP) | CP pros. 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | KOM říjen 2004 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | neuv. | neuv. | CP květ. 2004 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | Primární saldo (% HDP) | CP pros. 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | KOM říjen 2004 | 0,8 | 0,4 | 0,3 | neuv. | neuv. | CP květ. 2004 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | Hrubý státní dluh (% HDP) | CP pros. 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | KOM říjen 2004 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | neuv. | neuv. | CP květ. 2004 | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 | Pozn.: *v programu se používá vnitrostátní definice indexu, nikoli harmonizovaný index HICP. Zdroje: konvergenční program (CP); Ekonomické prognózy útvarů Komise z podzimu 2004 (KOM). | [1] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Pozměněné stanovisko Hospodářského a finančního výboru k obsahu a formátu stabilizačních a konvergenčních programů, dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1 ze dne 27.6.2001 schválené Radou ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin) dne 10.7.2001. [3] KOM(2002) 668 v , 27.11.2002. [4] Úř. věst. č. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.