Zvláštní zpráva Jsou finanční nástroje 
úspěšným a slibným 
nástrojem v oblasti 
rozvoje venkova?CS 2015  č. 05
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa ( http://europa.eu ).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2292-3 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/146857 QJ-AB-15-004-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-2246-6 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/231989 QJ-AB-15-004-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-2304-3 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/110808 QJ-AB-15-004-CS-E
© Evropská unie, 2015
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Použití nebo reprodukce obrázku 1 jsou možné pouze na základě svolení získaného přímo od držitele autorských práv.
Printed in Luxembourg
Jsou finanční nástroje 
úspěšným a slibným 
nástrojem v oblasti 
rozvoje venkova?
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2015  č. 05
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témat z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, míru příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát I, jemuž předsedá členka EÚD Rasa Budbergytėová a který se zaměřuje na 
výdajové oblasti týkající se ochrany přírodních zdrojů a hospodaření s nimi. Audit vedla členka EÚD Kersti Kaljulaidová 
s podporou vedoucího kabinetu Peetera Lättiho, vedoucího oddělení Heldera Farii Viegase, vedoucího týmu Bertranda 
Tanguyho, zástupce vedoucího týmu Jana Hutha a auditorů Christine Kleinsasserové, Ioannise Papadakise, Roberta Rese -
gottiho a Jolanty Zemailaiteové.
Zleva doprava: J. Zemailaiteová, I. Papadakis, B. Tanguy, R. Resegotti, K. Kaljulaidová, 
H. Faria Viegas, J. Huth, C. Kleinsasserová.
03
 Obsah
Body
 Zkratky a odborná terminologie
I–IX  Shrnutí
1–15  Úvod
4 Předcházející audity Účetního dvora
5–7 Důvody pro využití finančních nástrojů
8 Poslední vývoj
9–12  Finanční nástroje v oblasti rozvoje venkova
13–15  Řízení finančních nástrojů v oblasti rozvoje venkova
16–20  Rozsah a koncepce auditu
21–95  Připomínky
21–50  Byly finanční nástroje v programovém období 2007–2013 náležitě zřízeny a kapitalizovány?
22–29  Rámec programového období nebyl uspokojivě připraven
30–40  Pravidla týkající se výdajů jsou nicméně pro členské státy výhodná
41–50  Výrazně nadměrná kapitalizace finančních nástrojů
51–71  Měly finanční nástroje v období 2007–2013 dobrou výkonnost?
53–61  Finanční nástroje příliš nezajišťovaly opětovné využití prostředků
62–68  Fondy mají málokdy pákový efekt a některé byly vytvořeny příliš pozdě
69–71  Monitorování finančních nástrojů v období 2007–2013 neposkytlo dostatek relevantních informací 
o dosažené výkonnosti
04 Obsah
72–80  Existovaly v období 2007–2013 vhodné politiky pro ukončení činnosti finančních nástrojů 
a vystoupení z nich?
75–77  Uzavření programů nebylo dobře připraveno a členské státy a Komise měly různý výklad ustanovení
78–80  Nedostatečně jasná ustanovení politiky pro vystoupení z finančních nástrojů
81–95  Má rámec 2014–2020 potenciál přinést v oblasti finančních nástrojů nezbytná zlepšení?
82 Nový právní rámec přináší několik výrazných zlepšení…
83–95  … ale přetrvávají některé překážky
96–103  Závěry a doporučení
 Příloha I —  Odhad nadměrné kapitalizace záručních fondů k 31. prosinci 2013 podle míry 
rizikové expozice
 Příloha II  —  Přehled hlavních nedostatků snižujících výkonnost kontrolovaného finančního 
nástroje
 Odpovědi Komise
05
 Zkratky  
a odborná terminologie
Zkratky
EZFRV : Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova
Fondy ESI/ESIF : Evropské strukturální a investiční fondy
NFI/FN : Nástroj finančního inženýrství. Pro období 2014–2020 přejmenován na finanční nástroj
PRV : Program rozvoje venkova
Odborná terminologie
Dohoda o financování : Dohoda mezi členským státem (nebo řídicím orgánem) a správcem fondu o podmínkách 
financování.
Fondy rizikového kapitálu : Soukromé fondy generující zisk, které poskytují kapitál zpravidla do nových vysoce 
rizikových podniků s vysokým potenciálem.
Konečný příjemce : Jednotlivec nebo subjekt, který dostává podporu z finančního nástroje.
Míra rizikové expozice : Horní hranice platební neschopnosti, která se považuje za přijatelnou při správě určitého 
záručního fondu. Například pokud by se předpokládalo, že maximální míra nesplacených prostředků je 20 %, míra 
rizikové expozice by byla 1/5.
Míra vyplácení prostředků : U úvěrových fondů se jedná o podíl kapitálu investovaného do fondu, který se vyplácí 
konečným příjemcům. U záručních fondů se jedná o podíl kapitálu investovaného do fondu, který se použije jako 
záruka za úvěr konečným příjemcům.
Nadměrná kapitalizace : K této situaci dochází tehdy, pokud je částka vložená do kapitálu NFI příliš velká v poměru 
k objemu prostředků poskytnutému konečným příjemcům formou půjček nebo vydaných záruk.
Opatření : Systém podpory za účelem provádění určité politiky. Investiční opatření  jsou opatření, která zajišťují 
finanční podporu pro investice do strojů a zařízení, výstavby nebo jiných prací.
Osa : Ucelená skupina opatření s konkrétními cíli, které vyplývají přímo z jejich realizace a přispívají k jednomu nebo 
více cílům politiky rozvoje venkova. Například opatření v rámci osy 1 přispívají ke zlepšení konkurenceschopnosti 
v zemědělství a lesnictví, zatímco cílem osy 3 je zlepšit kvalitu života ve venkovských oblastech a diverzifikovat 
venkovské hospodářství.
Pákový efekt : Zde počítán jako vyjádření toho, kolik eur ve formě financování (veřejného nebo soukromého) bylo 
poskytnutou formou záruky nebo vyplaceno v souvislosti se zemědělskými činnostmi na každé euro vyplacené 
z veřejného financování (EU a členských států).
06 Zkratky a odborná terminologie 
Platební agentura : Národní nebo regionální orgán odpovědný za posouzení, výpočet, kontrolu a vyplacení 
zemědělských dotací.
Programové období : Období, na něž se vztahují programy rozvoje venkova.
Revolvingový fond : Systém, v němž se peníze získané na finanční nástroje opětovně použijí poté, co již byly jednou 
využity.
Řídicí orgán : Národní nebo regionální orgán určený členským státem, aby řídil program rozvoje venkova.
Sdílené řízení : Jeden ze způsobů, jakým je plněn rozpočet EU. Řízení je „sdílené“, pokud jsou projekty financované 
EU řízeny národními nebo regionálními orgány (zde „řídicími orgány“). Úkolem Komise je provádět dohled.
Správce fondu : Subjekt odpovědný za realizaci investiční strategie a řízení portfolia investic souvisejících 
s finančním nástrojem.
Ukončení činnosti nástroje : V kontextu uzávěrky programů rozvoje venkova na konci programového období se 
jedná o proces uplatněný u fondu, aby se stanovila způsobilá částka pro spolufinancování z EZFRV.
Úvěrové fondy : Fondy poskytující peníze na úvěry na rozvojové projekty malých podniků. Jedná se 
o tzv. revolvingové fondy, protože s tím, jak jednotlivé projekty splácejí předchozí úvěry, jsou k dispozici peníze na 
nové.
Výstupy a výsledky : Výstupy jsou činnosti přímo realizované prostřednictvím finančních nástrojů. Například 
v případě záručního fondu by výstupem byl „počet vydaných záruk“. Výsledky jsou přímé dopady nebo změny 
plynoucí z realizace projektu. Pro konečného příjemce je výsledkem například získání úvěru od banky.
Záruční fondy : Záruční fondy poskytují finanční záruky za úvěry venkovským podnikům nebo organizacím, 
pro které je tak snazší získat finanční prostředky od bank. Jedná se o tzv. revolvingové fondy, protože se tím, jak 
jednotlivé projekty splácejí své dluhy, se záruky uvolňují a lze vydávat nové. Záruční fondy opětovně využívají své 
prostředky (revolvují) pomocí multiplikátoru kapitálu fondu.
Záruka : Závazek třetí strany (ručitele) zaplatit dluhy dlužníka. Pokud je dlužník není s to sám splatit, odpovědnost 
nese ručitel.
07
 Shrnutí
I
Finanční nástroje (do roku 2014 označované jako 
„nástroje finančního inženýrství“) byly v oblasti 
zemědělství poprvé použity v programovém období 
2000–2006 a jejich uplatňování pokračovalo v období 
2007–2013 s cílem pomoci zemědělcům a malým 
venkovským podnikům získat soukromé financování 
pro investiční projekty v rámci rozvoje venkova. Tyto 
nástroje mají prostřednictvím úvěrových a záručních 
fondů přilákat další veřejný anebo soukromý kapitál 
(pákový efekt) a umožnit opětovné využití původních 
přídělů do fondu (revolvingový faktor). Do konce 
roku 2013 EU a členské státy přispěly do finančních 
nástrojů v oblasti rozvoje venkova částkou přibližně 
700 milionů EUR.
II
Rámec finančních nástrojů byl prodloužen i do období 
2014–2020, kdy Komise plánuje maximalizovat dopad 
fondů EU. Očekává také, že se jejich využívání v násle -
dujících letech zvýší a chce, aby se členské státy zavá -
zaly zvýšit jejich uplatňování v klíčových investičních 
oblastech na alespoň dvojnásobek.
III
V tomto auditu se Účetní dvůr zabýval otázkou, zda 
byly finanční nástroje v oblasti rozvoje venkova 
úspěšné a zda je pravděpodobné, že tomu tak bude 
v budoucnosti. Zjišťoval proto, zda byly v programo -
vém období 2007–2013 dobře koncipovány a řízeny 
a do jaké míry je pravděpodobné, že změny zavedené 
na období 2014–2020 budou mít výrazný dopad na 
hlavní zjištěné nedostatky.IV
Účetní dvůr celkově dospěl k závěru, že finanční 
nástroje nebyly v oblasti rozvoje venkova úspěšné 
a přestože období 2014–2020 je výhledově slibné, 
dosáhnout žádoucího dopadu bude velmi náročné. 
Účetní dvůr zjistil, že argumenty pro zřízení finanč -
ních nástrojů v programovém období 2007–2013 
nebyly zcela jednoznačné a že finanční nástroje byly 
nadměrně kapitalizovány. Právní rámec zejména 
nezohlednil specifické rysy politiky rozvoje venkova 
a neproběhlo posouzení skutečných potřeb.
V
Účetní dvůr také dospěl k závěru, že chyběly spoleh -
livé vyčíslitelné informace, které by odůvodňovaly 
typ vytvořených finančních nástrojů, umožnily zjistit 
poptávku po finančních nástrojích v oblasti země -
dělství a prokazovaly, že pro fond byla vyčleněna 
náležitá výše kapitálu. Účetní dvůr odhadl, že na 
konci roku 2013 byly záruční fondy překapitalizovány 
o 370 milionů EUR.
VI
Účetní dvůr dále dospěl k závěru, že finanční nástroje 
nefungovaly tak, jak se očekávalo, a proto se v plné 
míře neprojevil jejich potenciální přínos spočívající 
v revolvingovém a pákovém efektu. To bylo částečně 
způsobeno zpožděními při uplatňování finančních 
nástrojů (včetně skutečnosti, že byly zřízeny pozdě 
nebo nikoli v nejvhodnější dobu). Navíc právní rámec 
nezahrnoval odpovídající ustanovení, které by podpo -
rovalo dosahování očekávaných přínosů. Komise ani 
členské státy navíc nezavedly náležité systémy moni -
torování, které by poskytovaly spolehlivé údaje o tom, 
zda nástroje účinně dosáhly svých cílů.
08 Shrnutí
VII
Analýza Účetního dvora zahrnovala ověření politik 
na ukončení činnosti finančních nástrojů a vystou -
pení z nich. Účetní dvůr dospěl k závěru, že v období 
2007–2013 nebyly stanoveny přesné podmínky pro 
stanovení zůstatku finančních nástrojů, který se má 
na konci období vyplatit, ani pro vystoupení z finanč -
ních nástrojů, zejména kvůli absenci jasných pravidel 
a pokynů v této oblasti ze strany Komise.
VIII
Účetní dvůr zjistil, že rámec na období 2014–2020 
má potenciál přinést nezbytná zlepšení. Rozsáhlej -
šímu využívání finančních nástrojů však brání určité 
překážky a přestože nový právní rámec obsahuje 
nová zvláštní ustanovení k omezení opakujícího se 
problému s nadměrnou kapitalizací, toto riziko může 
přetrvávat. Málo pozornosti se v něm také věnovalo 
dlouhodobým účinkům a hrozilo, že finanční nástroje 
budou příliš závislé na grantech. Klíčové záležitosti 
v oblasti výkonnosti pákového a revolvingového 
efektu nebyly odpovídajícím způsobem řešeny.
IX
Účetní dvůr předkládá následující doporučení:
a) Komise by měla:
• zvýšit motivaci členských států zřizovat finanč -
ní nástroje v oblasti rozvoje venkova tím, že 
určí problémy, specifické rysy a překážky v této 
oblasti a že bude aktivně podporovat členské 
státy ve využívání těchto nástrojů tam, kde je 
to vhodné;
• poskytnout pokyny a aktivně podporovat kva -
litu povinných předběžných posouzení finanč -
ních nástrojů, která vypracovávají členské státy 
a která mají sloužit jako hlavní nástroj bránící 
nadměrné kapitalizaci;• nastavit patřičné standardy a cíle pro zajištění 
pákového efektu a revolvingového efektu;
• včas poskytnout přesná prováděcí pravi -
dla před uzavřením programového období 
2007–2013 pro rozvoj venkova (týkající se také 
politiky vystoupení z finančních nástrojů);
b) Komise a členské státy by měly rozhodnout o jas -
ných pravidlech pro přechod mezi programovými 
obdobími:
c) Členské státy by měly:
• zvážit, zda určitou část disponibilního roz -
počtu EZFRV nevyčlenit pro finanční nástroje, 
a zajistit, aby tyto nástroje byly za jasně defi -
novaných podmínek atraktivnější než granty,
• s využitím náležitých odborných znalostí 
odsouhlasit míru rizikové expozice s cílem 
vyhnout se nadměrné kapitalizaci,
• provádět nové právní předpisy tak, aby zajisti -
ly co největší flexibilitu, například vytvořením 
jediného finančního nástroje (poskytujícího 
jak půjčky, tak záruky), který by pokryl přísluš -
né potřeby;
• při posuzování žádostí o financování věnovat 
obzvláštní pozornost možnému riziku mrt -
vé váhy a riziku přesunu, a uplatňovat proto 
náležité ukazatele. V případech, kdy tato rizika 
vznikají, by finanční nástroje mohly být prefe -
rovanou možností financování;
• zvážit, jak granty a finanční nástroje zkombi -
novat tak, aby jejich pomocí byly prostředky 
co nejlépe zhodnoceny, a to prostřednictvím 
optimalizace pákového a revolvingového 
efektu.
09
 Úvod
01 
Finanční nástroje (do roku 2014 
označované jako „nástroje finančního 
inženýrství“) jsou rozpočtové nástroje 
EU, jejichž prostřednictvím mohou 
příjemci získat finanční prostředky 
například formou půjček, záruk nebo 
kapitálových investic. Od grantů se 
liší především tím, že jsou vratné, jak 
ukazuje obrázek 1 .
02 
Finanční nástroje se používají téměř ve 
všech hlavních oblastech rozpočtu EU 
(pro vnitřní politiky, které řídí Komise 
centrálně nebo společně s finančními 
institucemi, pro politiky soudržnosti 
a rozvoje venkova, kde je řízení pro -
středků sdíleno mezi Komisí a členský -
mi státy, a pro vnější politiky1).03 
Pokud jde o oblasti ve sdíleném řízení, 
finanční nástroje se uplatňovaly zejmé -
na v rámci politiky soudržnosti. V této 
oblasti politiky existovalo přes 941 
finančních nástrojů, přičemž podpora 
z rozpočtu EU a příspěvky členských 
států dosáhly na konci roku 2013 cel -
kem 14,3 miliardy EUR2.1 Ve víceletém finančním rámci 
2007–2013 bylo na finanční 
nástroje pro vnitřní politiku 
a politiku soudržnosti 
přiděleno něco málo přes 1 % 
rozpočtu EU 
(13,6 miliardy EUR).
2 Zpráva Komise o pokroku ve 
financování a provádění 
nástrojů finančního 
inženýrství předložená řídicími 
orgány v souladu s čl. 67 
odst. 2 písm. j) nařízení Rady 
(ES) č. 1083/2006 ze dne 
11. července 2006 o obecných 
ustanoveních o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
Evropském sociálním fondu 
a Fondu soudržnosti 
a o zrušení nařízení (ES) 
č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 
31.7.2006, s. 25), programové 
období 2007–2013, stav k 31. 
prosinci 2013. Dokument 
s datem 19. září 2014 a ref. 
č. EGESIF_14-0033-00.
Grantové systémy ve srovnání s finančními nástroji
Prostředky 
vrácené 
do fonduFINANČNÍ NÁSTROJE GRANTOVÉ SYSTÉMY
ProjektyGranty€€
Koneční
příjemciFinanční
nástroj
Prostředky lze znovu použítRozpočtové fondy (EU/stát/region) Rozpočtové fondy (EU/stát/region)
€
Prostředky se vynaloží jednouObrázek 1
Zdroj: Interact, Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes (Finanční nástro -
je v programech evropské územní spolupráce), 2013.
10 Úvod
Předcházející audity 
Účetního dvora
04 
Účetní dvůr prozatím prováděl audity 
finančních nástrojů zejména v oblasti 
politiky soudržnosti3. Evropský parla -
ment požádal, aby Účetní dvůr pro -
vedl takový audit ve všech oblastech 
politiky4. Tato zpráva je reakcí na tuto 
žádost ve vztahu k rozvoji venkova. Do 
konce roku 2013 členské státy přispěly 
do finančních nástrojů v této oblasti 
částkou přibližně 700 milionů EUR.Důvody pro využití 
finančních nástrojů
05 
V době fiskálních omezení veřejných 
rozpočtů má dosahování více investic 
s menšími náklady z veřejných peněz 
zásadní význam. Finanční nástroje 
dávají možnost lépe využívat skrom -
ných veřejných zdrojů, neboť se 
stejným rozpočtem poskytují finanční 
prostředky na více investic. U fondů 
se očekává, že peníze, které se do nich 
vložily při jejich založení, budou znovu 
využity (revolvingový faktor) a že pod -
poří dosahování cílů politik přilákáním 
dalšího veřejného nebo soukromého 
kapitálu (pákový efekt). Důvody pro 
využití finančních nástrojů jsou uvede -
ny v  rámečku 1 .3 Viz např. zvláštní zpráva 
č. 2/2012 „Finanční nástroje 
pro malé a střední podniky 
spolufinancované Evropským 
fondem pro regionální rozvoj“. 
Hlavním závěrem bylo, že 
„účelnost a efektivnost 
opatření narušovaly důležité 
nedostatky, zejména 
v důsledku nepřiměřenosti 
stávajícího regulačního rámce 
strukturálních fondů“. ( http://
eca.europa.eu ).
4 Usnesení Evropského 
parlamentu ze dne 
10. května 2012 obsahující 
připomínky, které je nedílnou 
součástí rozhodnutí o udělení 
absolutoria za plnění 
souhrnného rozpočtu 
Evropské unie na rozpočtový 
rok 2010, oddíl III – Komise 
a výkonné agentury (bod 20).
Důvody pro využití finančních nástrojů
„Dosahování politických cílů EU:  Inovační finanční nástroje napomáhají dosahovat konkrétní politické cíle EU 
zajišťováním potřebných finančních prostředků pro oblasti zájmu EU […]. Jejich cílem je napravovat selhání/
nedokonalosti trhu, jež vedou k tomu, že se těmto oblastem nedostává financování z tržních zdrojů, například 
proto, že soukromý sektor danou oblast považuje za příliš rizikovou.“5
„Posílení investic: díky spolupráci se soukromým sektorem na inovativních finančních nástrojích je možné 
zvětšit dopad prostředků z rozpočtu EU a umožnit uskutečnění většího množství strategických investic, čímž 
se zvýší růstový potenciál EU.“6
„Multiplikační efekt rozpočtu EU: Dalšího multiplikačního efektu je navíc dosaženo v průběhu existence 
inovačního finančního nástroje v případě, že lze splátky kapitálu nebo úroků a výnosy z investice opětovně 
použít v rámci nástroje. Tato schopnost opětovného využití zdrojů může výrazně zvýšit dosah nástrojů.“7
5 KOM (2011) 662 v konečném znění ze dne 19. října 2011 „Rámec pro novou generaci inovačních finančních nástrojů – kapitálové a dluhové 
platformy EU“.
6 KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne 29. června 2011, „Rozpočet – Evropa 2020“.
7 KOM(2011) 662.Rámeček 1
11 Úvod
06 
Podle předpokladů Rady8 a Komise se 
využívání finančních nástrojů během 
víceletého finančního rámce 2014–
2020 oproti období 2007–2013 zvýší.
07 
Ve svém rozhodnutí o udělení absolu -
toria za rok 20109 Evropský parlament 
uvedl, že Komise podpořila větší uplat -
ňování finančních nástrojů v dalším 
víceletém finančním rámci10.
Poslední vývoj
08 
Ve svém nedávném sdělení „Investiční 
plán pro Evropu“11 Komise uvádí, že 
hodlá maximalizovat dopad prostřed -
ků z fondů EU. Vyzývá proto členské 
státy k tomu, aby v programovém 
období 2014–2020 výrazně zvýšily 
využívání finančních nástrojů v hlav -
ních investičních oblastech v rámci 
evropských strukturálních a investič -
ních fondů (fondy ESI)12, aby se výdaje 
celkově nejméně zdvojnásobily. Dopo -
ručuje jim zároveň cílové procentuální 
hodnoty pro využití těchto nástrojů13.Finanční nástroje v oblasti 
rozvoje venkova
09 
Politika rozvoje venkova EU se provádí 
prostřednictvím programů rozvoje 
venkova (PRV). Každý z těchto progra -
mů je vypracován na období sedmi let. 
Finanční nástroje jsou součástí politiky 
rozvoje venkova od roku 2000.
10 
Hlavní legislativou v této oblasti na 
programové období 2007–2013 je 
nařízení Komise (ES) č. 1974/200614, 
které počítalo se třemi typy finančních 
nástrojů: fondy rizikového kapitálu, 
záručními fondy a úvěrovými fondy. 
V praxi pak členské státy mezi lety 
2009 a 2014 zřídily jedenáct záručních 
fondů (Bulharsko, Francie (Korsika), 
osm různých regionů v Itálii a Rumun -
sko) a tři úvěrové fondy (Řecko, Lotyš -
sko a Litva), ale žádný fond rizikového 
kapitálu (viz obrázek 2 ).8 Viz například bod 26 závěrů 
Evropské rady (24. 
a 25. října 2013) (EUCO 169/13), 
kde se uvádí: „Programová 
jednání v rámci evropských 
strukturálních a investičních 
fondů by měla být využita 
k výraznému zvýšení celkové 
podpory EU, kterou tyto fondy 
v období 2014–2020 
poskytnou na finanční 
nástroje s pákovým efektem 
určené malým a středním 
podnikům, přičemž minimálně 
ke zdvojnásobení podpory by 
mělo dojít v zemích, kde 
zůstávají podmínky přísné.“
9 Rozhodnutí Evropského 
parlamentu ze dne 
10. května 2012 o udělení 
absolutoria za plnění 
souhrnného rozpočtu 
Evropské unie na rozpočtový 
rok 2010, oddíl III – Komise 
(KOM(2011) 473 v konečném 
znění – C7-0256/2011 – 
2011/2201(DEC)) 
P7_TA(2012)0153.
10 KOM(2011) 662 v konečném 
znění, tamtéž.
11 COM(2014) 903 final ze dne 
26. listopadu 2014.
12 Evropský fond pro regionální 
rozvoj, Evropský sociální fond, 
Fond soudržnosti, Evropský 
zemědělský fond pro rozvoj 
venkova a Evropský námořní 
a rybářský fond.
13 Členským státům se 
doporučuje, aby na každou 
z hlavních investičních oblastí 
poskytly prostřednictvím 
finančních nástrojů konkrétní 
procentní podíl přídělů 
stanovených v jejich 
dohodách o partnerství, a sice 
takto: 50 % v oblasti podpory 
malých a středních podniků, 
20 % v oblasti opatření ke 
snížení emisí CO2, 10 % 
v oblasti informačních 
a komunikačních technologií, 
10 % v oblasti udržitelné 
dopravy, 5 % v oblasti 
podpory výzkumu, vývoje 
a inovací a 5 % v oblasti 
ochrany životního prostředí 
a účinného využívání.
14 Nařízení Komise (ES) 
č. 1974/2006 ze dne 15. prosin -
ce 2006, kterým se stanoví 
podrobná pravidla pro použití 
nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 
o podpoře pro rozvoj venkova 
z Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova 
(EZFRV) (Úř. věst. L 368, 
23.12.2006, s. 15).
12 Úvod
Finanční nástroje v oblasti rozvoje venkova v programovém období 2007–2013Obrázek 2
Zdroj: údaje z příslušných dohod o financování.Členské státy / Regiony, které zřídily 
ﬁnanční nástroje
Korsika: ZF (2012)Lotyšsko: ÚF (2010)
Litva: ÚF (2009)
Rumunsko: ZF (2010)
Bulharsko: ZF (2011)
Řecko: ÚF (2013)
Kalábrie: ZF (2010)
Basilicata, Kampánie, Molise, Apulie, Sicílie: ZF (2011) Lazio: ZF (2012)Umbrie: ZF (2014)ZF: Záruční fond
ÚF: Úvěrový fond(20XX): Datum kapitalizace fondu
13 Úvod
11 
Členské státy využívají finanční nástro -
je na podporu činností spadajících do 
osy 1 a 3 programů rozvoje venkova 
u takových opatření, jako je moderni -
zace zemědělských podniků, přidávání 
hodnoty zemědělským a lesnickým 
produktům nebo zakládání a rozvoj 
podniků. Záruční fondy poskytují 
finanční záruky za úvěry, o něž žáda -
jí podniky nebo organizace, s cílem 
usnadnit těmto subjektům přístup k fi -
nancování od bank. Tím, jak jednotliví 
vlastníci projektů splácejí své půjčky, 
se záruky uvolňují a lze vydávat nové. 
Úvěrové fondy poskytují prostředky na 
úvěry pro projekty rozvoje podniků. 
Peníze na nové úvěry jsou k dispozici, 
jakmile jsou splaceny předchozí úvěry 
na jednotlivé projekty.12 
Z celkové částky 700 milionů EUR15 
vložené do finančních nástrojů (viz 
bod 4) připadalo na veřejné prostředky 
564 milionů EUR, z toho podíl EU činil 
přibližně 440 milionů EUR. Obrázek 3  
zobrazuje příděly podle jednotlivých 
členských států.
Financování finančních nástrojů ke konci roku 2013Obrázek 3
Zdroj: údaje z podnikatelských plánů a příslušných výročních zpráv o pokroku za rok 2013 
a výpočtů EÚD.050100150200250300mil. EUR
Bulharsko 
Francie (Korsika)Řecko
Itálie (Sicílie) Itálie (Apulie) Itálie (Lazio)
Itálie (Kampánie)Itálie (Umbrie) Itálie (Molise)Itálie (Basilicata) Itálie (Kalábrie)LotyšskoLitva
Rumunsko15 Tato částka zahrnuje 
138 milionů EUR vložených do 
úvěrového fondu v Řecku ze 
soukromých zdrojů spolu se 
115 miliony EUR z veřejných 
prostředků.
14 Úvod
Řízení finančních nástrojů 
v oblasti rozvoje venkova
13 
Řízení finančních nástrojů sdílí Komi -
se s členskými státy. Komise hodnotí 
a schvaluje programy rozvoje venkova 
vypracované a předložené členskými 
státy, které přijímají veškerá legislativ -
ní, statutární a administrativní ustano -
vení potřebná k zaručení správného 
fungování finančních nástrojů. Hlavní 
čtyři zainteresované strany v členských 
státech jsou řídicí orgán (zpravidla 
ministerstvo zemědělství), správce 
fondu, finanční instituce (např. banky 
nebo úvěrové instituce) a koneční pří -
jemci (např. zemědělské podniky nebo 
potravinářské společnosti).
14 
Řídicí orgány mají na starosti koncepci 
finančních nástrojů a dohled nad nimi. 
Úkolem správců fondů je realizovat 
investiční strategii a ověřovat, zda in -
vestice skutečně dosahují zamýšlených cílů. Finanční instituce posuzují ekono -
mickou životaschopnost předložených 
projektů a analyzují úvěruschopnost 
konečných příjemců. Ti se správci 
fondů nebo finančními institucemi 
uzavírají (úvěrové či záruční) smlouvy. 
Koneční příjemci také odpovídají za sa -
motnou realizaci investice a za úhradu 
částek finančním institucím v souladu 
s podmínkami svých smluv.
15 
Konkrétní odpovědnost a úkoly těchto 
různých subjektů závisí také na typu 
uplatněného finančního nástroje, 
neboť úvěrové fondy fungují jinak než 
záruční fondy. Například z úvěrových 
fondů peníze odtékají, což není případ 
záručních fondů s výjimkou případů, 
kdy se příjemce ocitne v platební 
neschopnosti.
Finanční nástroje v kostce
 οProstředky z nástrojů jsou splatné: peníze lze v dané programové oblasti znovu využít. Revolvingový efekt je 
v době omezování veřejných rozpočtů důležitý.
 οDalším výrazným očekávaným prvkem je přilákání soukromého kapitálu pro plnění cílů EU: to se označuje jako 
pákový efekt.
 οMálo zkušeností a nízká významnost pro rozvoj venkova, protože hlavní oblastí uplatňování finančních nástrojů 
byla prozatím soudržnost.
 οNejvíce se využívají záruční fondy, ale bylo zřízeno i několik úvěrových fondů.
 οOdpovědnost za řízení sdílí Komise s členskými státy.
 οKomise využití finančních nástrojů podporuje, avšak jsou s nimi spojeny určité prováděcí obtíže a rizika.
15
 Rozsah  
a koncepce auditu
16 
Účelem tohoto auditu bylo zjistit, zda 
finanční nástroje zavedené v rámci 
politiky rozvoje venkova byly v pro -
gramovém období 2007–2013 dobře 
koncipovány a řízeny. Nedávno byla 
také schválena základní nařízení EU 
pro programové období rozvoje ven -
kova 2014–2020. To Účetnímu dvoru 
umožnilo posoudit, nakolik mohou mít 
změny zavedené novým regulačním 
rámcem výrazný dopad na hlavní ne -
dostatky zjištěné během auditu.
17 
Obecná auditní otázka zněla:
Jsou finanční nástroje úspěšným 
a slibným nástrojem v oblasti rozvoje 
venkova?
Konkrétně se pak při auditu hledala 
odpověď na následující otázky:
 — Byly finanční nástroje v programo -
vém období 2007–2013 náležitě 
zřízeny a kapitalizovány?
 — Měly finanční nástroje v období 
2007–2013 dobrou výkonnost?
 — Existovaly v období 2007–2013 
vhodné podmínky pro ukončení 
činnosti a vystoupení z finančních 
nástrojů?
 — Má rámec 2014–2020 potenciál při -
nést v oblasti finančních nástrojů 
nezbytná zlepšení?18 
Účetní dvůr vypracoval auditní kri -
téria týkající se koncepce, provádění 
a monitorování / hodnocení finanč -
ních nástrojů. Tato kritéria vycházejí 
z předchozích auditů Účetního dvora, 
právních předpisů, dokumentů Komise 
a dalších publikací. Účetní dvůr také 
konzultoval s odborníky OECD16 otázku 
vhodnosti a uplatnitelnosti těchto 
auditních kritérií a přezkoumal součas -
nou odbornou literaturu OECD.
19 
Auditní návštěvy proběhly ve Francii, 
Řecku, Litvě, Rumunsku a Itálii a zamě -
řily se jak na záruční fondy17, tak úvě -
rové fondy18. V každém členském státě 
byly shromážděny důkazní informace, 
které se na základě pohovorů a ana -
lýzy dokumentů a údajů porovnávaly 
s auditními kritérii. Prostřednictvím 
dokumentárních přezkumů auditoři 
také shromáždili a analyzovali další in -
formace o finančních nástrojích, které 
byly zavedeny členskými státy nebo 
regiony, jež nebyly navštíveny (zejmé -
na Bulharsko a Lotyšsko). Vedli rovněž 
rozhovory s úředníky Komise a analy -
zovali příslušnou dokumentaci.
20 
Účetní dvůr provedl také průzkum 
vzorku 37 řídicích orgánů, z nichž 32 
neuplatnilo v rámci politiky rozvoje 
venkova v období 2007–2013 žádné 
finanční nástroje. Na konci roku 2013 
tyto řídicí orgány čerpaly přibližně 
90 % plateb EZFRV na základní in -
vestiční opatření, v jejichž rámci byly 
uplatněny finanční nástroje19. Úče -
lem průzkumu bylo především zjistit 
příčiny, které zejména ve fázi pláno -
vání a koncepce přispěly k tomu, že 
tyto orgány nezřídily jeden nebo více 
finančních nástrojů.16 Organizace pro hospodářskou 
spolupráci a rozvoj.
17 Francie (Korsika), Itálie (Apulie 
a Sicílie) a Rumunsko.
18 Řecko a Litva.
19 Konkrétně opatření 121 
(Modernizace zemědělských 
podniků) a 123 (Přidávání 
hodnoty zemědělským 
a lesnickým produktům).
16
 Připomínky
Byly finanční nástroje 
v programovém období 
2007–2013 náležitě 
zřízeny a kapitalizovány?
21 
Programové období 2007–2013 bylo 
nutné pečlivě připravit, aby vznikl 
dobrý základ pro finanční nástroje. 
Zejména bylo třeba, aby právní rámec 
pro finanční nástroje zohledňoval spe -
cifika politiky rozvoje venkova a aby na 
základě spolehlivých a vyčíslitelných 
informací proběhlo posouzení skuteč -
ných potřeb, které by odůvodňovalo 
typ požadovaného NFI, zjistilo tržní 
poptávku po podpoře z NFI a prokáza -
lo, že pro fond byla vyčleněna náležitá 
výše kapitálu. Účetní dvůr zkontroloval 
tyto hlavní prvky koncepce finanč -
ních nástrojů v programovém období 
2007–2013.
Rámec programového 
období nebyl uspokojivě 
připraven
22 
V této části se posuzuje, zda právní 
rámec pro finanční nástroje zohlednil 
specifické rysy politiky rozvoje venko -
va a náležité posouzení potřeb. Uvádí 
se v ní také informace z průzkumu 
zaslaného členským státům, které se 
týkají nízké míry čerpání finančních 
nástrojů v období 2007–2013.Právní rámec pro finanční nástroje 
na období 2007–2013 nebyl 
koncipován se zřetelem na rozvoj 
venkova
23 
Účetní dvůr zjistil, že právní rámec 
pro finanční nástroje v oblasti rozvoje 
venkova v období 2007–2013 byl ovliv -
něn především politikou soudržnosti. 
Komise nebyla s to prokázat, že při 
koncipování tohoto rámce posoudila 
a zohlednila specifické rysy rozvoje 
venkova. Většinu příjemců v oblasti 
rozvoje venkova například tvořily na 
rozdíl od soudržnosti malé zemědělské 
podniky, které byly zvyklé na nevratné 
granty a i jejich projekty byly velmi 
malé. Řídicí orgány členských států 
navíc neměly dostatečné zkušenosti 
s jiným typem financování, než jsou 
granty.
24 
Komise neměla dostatek předcho -
zích zkušeností s finančními nástroji 
pro rozvoj venkova, z nichž by mohla 
v programovém období 2007–2013 
vycházet. V programovém období 
2000–2006 sice existovalo samostatné 
opatření finančního inženýrství, ale 
v praxi zřídilo finanční nástroje pouze 
Portugalsko a čtyři italské regiony20. 
Finanční inženýrství bylo nejméně 
prováděným opatřením.20 Basilicata, Kalábrie a Apulie (v 
rámci orientační sekce EZOZF) 
a Marche (v rámci záruční 
sekce EZOZF).
17 Připomínky
Příklady cílů stanovených pro finanční nástroje
V Řecku byly plánované cíle v souvislosti se zřízením úvěrového fondu zmíněny obecně v revidovaném PRV; 
patřilo k nim posílení likvidity pro konečné příjemce či dlužníky, poskytování bankovních úvěrů za zvýhodně -
ných podmínek s cílem podpořit podnikání a urychlení čerpání prostředků z EZFRV.
V Litvě bylo cílem úvěrového fondu podle PRV zpřístupnit úvěry na investice, které se zaměřují na cíle uvede -
né v příslušných opatřeních.
V Itálii (Apulie a Sicílie) bylo cílem finančního nástroje zvýšit dostupnost úvěrů pro zemědělské podniky. Žád -
né další cíle programy rozvoje venkova nestanovily.
V rumunském PRV byly cíle záručních systémů následující: lepší přístup k úvěrům na rozvoj venkova a zvýšení 
zájmu finančních institucí o hospodářství venkova a důvěry v ně.Rámeček 225 
Do právního rámce 2007–2013 byly bez 
jakéhokoliv vysvětlení zahrnuty pouze 
tři typy nástrojů (viz bod 10). Navíc 
z odborných publikací vypracovaných 
OECD a FAO21 a z jednání s odborníky 
z OECD a vnitrostátních orgánů během 
návštěv v členských státech Účetní 
dvůr zjistil, že v zemědělském odvětví 
se v praxi uplatňovaly další typy ná -
strojů, jako například financování pro -
střednictvím skladištních stvrzenek22.Cíle byly obecné a chybělo jasné 
posouzení skutečných potřeb
26 
Členské státy uplatňující finanční 
nástroje nestanovily konkrétní a měři -
telné cíle. Ty cíle, které stanovily, byly 
poměrně nejednoznačné, takže nebyly 
považovány za užitečné pro posouzení 
toho, zda se zmenšil nedostatek úvěrů. 
Příklady toho, jak byly cíle definovány, 
uvádí rámeček 2 .
27 
Posouzení reálných potřeb nebylo 
založeno na spolehlivých vyčíslitelných 
informacích a žádný z členských států, 
které zavedly finanční nástroje, nevy -
pracoval formální posouzení mezer 
ve financování. Toto posouzení se sice 
v právních předpisech přímo nevyža -
dovalo, ale zároveň nebyla k dispo -
zici žádná jiná analýza s podobnou důkazní hodnotou, jako např. vyčíslitel -
né informace o povaze potřeb a nej -
vhodnějším typu finančního nástroje. 
U všech programů byl nahlášen pouze 
nedostatek likvidity a obecné obtíže 
zemědělského odvětví se získáváním 
úvěrů. Tento nedostatek v původním 
posouzení potřeb vedl k velkému 
počtu nadměrně kapitalizovaných 
finančních nástrojů (viz bod 43).21 Organizace OSN pro výživu 
a zemědělství
22 Stvrzenky se vydávají jako 
důkaz, že určité zboží ve 
stanoveném množství 
a kvalitě bylo jmenovanými 
subjekty uloženo na určitém 
místě. Ti pak mohou tyto 
stvrzenky použít jako zajištění 
pro získání financování.
18 Připomínky
Většina členských států 
nepovažovala finanční nástroje za 
užitečné
28 
Průzkum Účetního dvora potvrdil, že 
většina členských států nepovažovala 
finanční nástroje za užitečné23. Největ -
ším problémem pro řídicí orgány byla 
vhodnost finančních nástrojů s ohle -
dem na charakteristiku většiny příjem -
ců v rámci EZFRV. Hlavním uváděným 
důvodem byla nízká poptávka po 
finančních nástrojích, protože potenci -
ální příjemci s nimi nebyli obeznámeni 
a byli zvyklí financovat své projekty 
z grantů.29 
Následující tabulka potvrzuje malý 
zájem o finanční nástroje v progra -
movém období 2007–2013, kdy bylo 
prostřednictvím finančních nástrojů 
vyplaceno z částek EZFRV vynalože -
ných na osy rozvoje venkova 1 a 3 
přibližně 1,5 % ( tabulka 1 ).
Pravidla týkající se výdajů 
jsou nicméně pro členské 
státy výhodná
30 
Účetní dvůr zjistil, že pro některé člen -
ské státy byly finanční nástroje atrak -
tivní, protože jim umožňovaly urychlit 
výdaje, což pomohlo snáze uplatňovat 
některá ustanovení týkající se čerpání 
prostředků EU. Mohly jim také díky 
tomu vzniknout výnosy (úrok).23 Hlavní důvody byly tyto: 
specifika rozvoje venkova 
nejsou (nebo ne 
odpovídajícím způsobem) 
zohledněna v aktuálním 
právním rámci, příjemci  – 
zejména zemědělci  – jsou 
zvyklí na granty, nebyly 
pojmenovány dostatečné 
výhody využití finančních 
nástrojů oproti jiným 
opatřením podpory, podpora 
formou finančních nástrojů by 
neodpovídala standardnímu 
profilu běžných příjemců 
v rámci EZFRV a nebyla ani 
zjištěna potřeba nebo 
poptávka po finančních 
nástrojích v oblasti rozvoje 
venkova.
Podíl částek EZFRV vložených do finančních nástrojů na celkových výdajích EZFRV
Částka  
(v mil. EUR)Procentuální podíl v  porovnání s  plat -
bami z EZFRV na osu 1 a 3 do 15. října 
2014 (včetně záloh)
Kumulativní vykázané výdaje z EZFRV na osu 1 a 3 (4. čtvrtletí 
2006 až 3. čtvrtletí 2014)1 32 767 100,00  %
Finanční nástroje (disponibilní maximální podíl EZFRV na 
kapitálu fondu v období do podání výkazu za 3. čtvrtletí 2014)2 530 1,62  %Tabulka 1
1 Zdroj: GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova – Příloha k informační zprávě o programech rozvoje venkova – Výbor pro zemědělství a rozvoj 
venkova – 19. listopadu 2014.
2 Výpočet EÚD na základě čtvrtletních výkazů výdajů.
19 Připomínky
Příspěvky na finanční nástroje se 
považují za vynaložené výdaje
31 
Podle nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 
musí Komise provádět průběžné plat -
by za účelem uhrazení výdajů vynalo -
žených při plnění programů24. Nařízení 
Komise (ES) č. 1974/2006 uvádí, že 
vynaložené výdaje vykázané Komisi 
jsou celkovými výdaji zaplacenými při 
vytváření finančních nástrojů nebo 
přispívání do nich25. Toto ustanovení 
umožnilo členským státům vykázat 
vyšší míru výdajů, než jakou měly ve 
skutečnosti.
Vzniklé úroky připadají členským 
státům
32 
Právní předpisy také umožňují požado -
vat a splatit kapitál fondu v plné výši 
hned od počátku fungování finančního 
nástroje. Členské státy měly pro takový 
postup motivaci, protože investováním 
kapitálu fondu měly možnost získat 
úrokový výnos. Nejlépe to dokládá 
příklad z Rumunska, kde byl kapitál 
fondu v plné výši splacen jediným 
příspěvkem na národní účty. Díky 
typu zřízeného finančního nástroje 
(záruční fond) a nízké míře platební 
neschopnosti26 (méně než 1 %) tento 
členský stát ve skutečnosti nemusel 
většinu kapitálu fondu vynaložit, což 
mu umožnilo získat značnou částku na 
úrocích. Do konce roku 2013 si Rumun -
sko tímto způsobem připsalo na svůj 
účet asi 50 milionů EUR.Uvolněné záruky byly na konci 
programového období způsobilé 
pro spolufinancování EU
33 
Veškeré úvěry konečným příjemcům, 
které byly následně splaceny zpět do 
fondu, anebo záruky vydané na krytí 
úvěrů a následně uvolněné byly na 
konci programového období považo -
vány za způsobilé pro spolufinancová -
ní z EZFRV. Vedlo to k tomu, že členský 
stát si mohl dané prostředky ponechat 
i v situaci, kdy již nehrozilo žádné riziko 
(úvěr byl splacen) nebo kdy nedošlo 
k reálnému nákladu nebo toku peněz 
(uvolněné záruky). Přestože má tento 
postup oporu v prováděcím nařízení27, 
Účetní dvůr zdůrazňuje, že pokud se 
uvolněné záruky považují za způsobilý 
náklad, jedná se o porušení zásad řád -
ného finančního řízení, protože dané 
prostředky nebyly nikdy z peněžního 
hlediska využity (viz také body 75–77).24 Článek 26 nařízení Rady (ES) 
č. 1290/2005 ze dne 
21. června 2005 o financování 
společné zemědělské politiky 
(Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1)
25 Čl. 52 odst. 1 nařízení Rady (ES) 
č. 1974/2006.
26 Ta je definována jako objem 
záruk za úvěry v prodlení ve 
srovnání s objemem vydaných 
záruk.
27 Nařízení Komise (EU) 
č. 1974/2006.
20 Připomínky
Finanční nástroje byly nastaveny 
tak, aby veřejné prostředky 
(úvěry/záruky) pomáhaly 
vynakládat veřejné prostředky 
(granty)
34 
Finanční nástroje se využívaly pře -
devším k tomu, aby v programovém 
období 2007–2013 usnadnily výdaje 
z EZFRV, ale jejich dopad na čerpání 
grantů nebyl vždy doložen dostup -
nými údaji. Tento dopad brzdily také 
strukturální faktory (viz rámeček 3 ).35 
Finanční nástroje byly koncipovány 
tak, aby veřejné prostředky (úvěry či 
záruky) pomáhaly čerpat jiné ve -
řejné prostředky (granty), a nikoliv 
jako alternativa ke grantům. Podle 
zjištění Účetního dvora měli ke všem 
finančním nástrojům, které v období 
2007–2013 zavedly navštívené členské 
státy, přístup pouze žadatelé o grant 
(nepřímý přístup).
Strukturální obtíže při získávání úvěrů v Rumunsku
Podle odhadů platební agentury nebylo možné realizovat schválené projekty (v rámci všech investičních opat -
ření) v celkové výši 700 milionů EUR, protože koneční příjemci nezískali úvěr nebo neměli zajištění. Přibližně 
69 % projektů zrušených do června 2014 bylo zrušeno z důvodu chybějícího spolufinancování. Kvůli struktu -
rálním faktorům (malý zájem o zemědělství ze strany bank, žádná úvěrová historie, žádné další odpovídající 
zajištění, projekty považované bankami za ekonomicky neživotaschopné) se Rumunsko navzdory finančnímu 
nástroji i nadále potýkalo s nedostatkem úvěrů a čerpání grantů v souvislosti se zárukami zůstávalo nízké. Do -
stupné údaje z období do 31. března ukazují, že záruka ze záručního fondu spolufinancovaného EU za půjčky 
potřebné na financování projektu existovala k přibližně 15 % všech výdajů na granty.Rámeček 3
36 
Účetní dvůr zjistil konkrétní případy 
v Itálii (Apulie a Sicílie), Litvě a Ru -
munsku, kde se souhrnná výše grantu 
a částky z finančního nástroje buď 
blížila způsobilým nákladům projek -
tu, nebo byla shodná, nebo dokonce 
vyšší. Na konci programového období 
2007–2013 tedy existovalo riziko, že 
některé projekty byly až ze 100 % 
financovány z veřejných finančních 
prostředků.37 
V oblasti politiky soudržnosti se takové 
situaci výslovně předešlo, protože 
finanční nástroje a granty zde fungují 
odděleně. Prostřednictvím finančních 
nástrojů nelze krýt náklady projektů, 
které jsou již dotovány z grantu.
21 Připomínky
V některých případech přispěly 
finanční nástroje k  mírnějšímu 
uplatňování pravidla o  zrušení 
závazků
38 
Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 
zahrnuje mechanismus pro stimulaci 
finančního plnění programů. Obsahuje 
pravidlo, podle kterého musí Komise 
zrušit každou část ročního rozpočto -
vého závazku, která nebyla použita 
do dvou let od roku přijetí závazku 
(tzv. pravidlo „n+2“28). Účelem tohoto 
pravidla je „přispívat k rychlejšímu 
provádění programů a k řádnému 
finančnímu řízení“29. Účetní dvůr již při 
několika příležitostech upozornil na 
riziko, že finanční nástroje mohou při -
spívat k obcházení tohoto pravidla30.39 
Komise toto riziko týkající se někte -
rých členských států bere na vědomí31. 
Účetní dvůr zjistil, že toto riziko existo -
valo v době zřízení fondů v Bulharsku, 
Řecku ( rámeček 4 ) a Itálii (Sicílie).28 Článek 29 nařízení Rady (ES) 
č. 1290/2005.
29 Výroční zpráva o činnosti GŘ 
pro zemědělství a rozvoj 
venkova za rok 2013: 
příloha 10, s. 158.
30 Výroční zprávy Účetního dvora 
za rozpočtový rok 2010 
(bod 4.33) (Úř. věst. 326, 
10.11.2011) a 2012 (bod 4.7) 
(Úř. věst. C 331, 14.11.2013), 
stanovisko Účetního dvora 
č. 7/2011 k návrhu nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady o společných 
ustanoveních ohledně 
Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu, Fondu 
soudržnosti, Evropského 
zemědělského fondu pro 
rozvoj venkova a Evropského 
námořního a rybářského 
fondu, jichž se týká společný 
strategický rámec, o obecných 
ustanoveních ohledně 
Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu a Fondu 
soudržnosti a o zrušení 
nařízení (ES) č. 1083/2006 
(bod 49) (Úř věst. C 47, 
17.2.2012), zvláštní zpráva 
č. 2/2012 (bod 54), dokument 
Účetního dvora (2014) 
„Zemědělství a soudržnost: 
přehled výdajů EU v období 
2007–2013“ (bod 21)  
(http://eca.europa.eu ).
Situace ohledně pravidla „N+2“ v Řecku
V Řecku bylo v prosinci 2013 vloženo do úvěrového fondu z veřejných prostředků 115 milionů EUR. Účetní dvůr 
zjistil, že existuje vysoké riziko, že založení fondu posloužilo také k tomu, aby se omezilo uplatňování pravidla 
„N+2“. Bylo tomu tak proto, že
 οpřidělená částka představovala výrazný podíl disponibilních finančních prostředků32,
 οkonečným příjemcům byly vyplaceny jen malé částky (viz rámeček 5 ),
 οriziko zrušení závazků bylo v roce 2013 vysoké.
32 Mezi 10 % a 30 % disponibilního rozpočtu vyčleněného na příslušné opatření.Rámeček 4
22 Připomínky
40 
Ve třech ze sedmi členských států, 
které v programovém období 2007–
2013 zřídily finanční nástroje, byly 
tak tyto finanční nástroje založeny 
a také použity k tomu, aby se jejich 
prostřednictvím zadržovaly platby EU 
namísto toho, aby se využily pro řešení 
oficiálně uvedených potřeb a cílů. Tím, 
že Komise tyto praktiky připustila, 
nezajistila dodržení zásad řádného 
finančního řízení33.Výrazně nadměrná kapitali -
zace finančních nástrojů
41 
K nadměrné kapitalizaci dochází tehdy, 
pokud je částka vložená do kapitálu 
finančních nástrojů příliš vysoká ve 
vztahu k částce poskytnuté konečným 
příjemcům formou půjček nebo vyda -
ných záruk.
42 
Obrázek 4  ukazuje, že celý proces 
začíná určením potenciálního trhu pro 
finanční nástroj. Tato informace slouží 
k odhadu kapitálu fondu. Špatný od -
had může vést k nadměrné kapitalizaci 
finančního nástroje:31 Ve své odpovědi na roční 
výroční zprávu Účetního dvora 
za rozpočtový rok 2012 
Komise přiznala, že „[s]ama […] 
konstatovala, že některé 
členské státy široce využívají 
[…] nástroje finančního 
inženýrství, které mohou 
způsobovat, že podle pravidla 
N+2 bude ztráta finančních 
prostředků nižší nebo žádná“.
33 Čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) 
č. 1290/2005 a článek 73 
nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 
ze dne 20. září 2005 o podpoře 
pro rozvoj venkova 
z Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova 
(EZFRV) (Úř. věst. L 277, 
21.10.2005, s. 1).
Faktory přispívající k nadměrné kapitalizaciObrázek 4
Činnost 
ﬁnančního 
nástroje(míra rizikové expozice 
pouze u ZF)
(opětovné využití 
prostředků ZF)(míra vyplácení ÚF)
Nadměrná 
kapitalizace 
ﬁnančního nástrojeNadhodnocení 
kapitálu fonduPoptávka po 
ﬁnančním 
nástrojiZáruky poskytnuté 
konečným 
příjemcůmÚvěry poskytnuté 
konečným 
příjemcům
Částka skutečně 
zaplacená do 
kapitálu fondu Výše 
kapitálu 
fondu Potenciální trh 
pro ﬁnanční 
nástroje
23 Připomínky
Výše kapitálu fondů byla zpravidla 
nadměrná
43 
Komise dohlížela na proces, kterým 
se stanovila výše kapitálových pří -
spěvků do finančních nástrojů. Na -
vzdory tomuto dohledu Účetní dvůr 
zjistil případy výrazně nadhodnocené 
kapitalizace v Bulharsku, Řecku, Itálii 
(Basilicata a Sicílie), Litvě a Rumunsku. 
Komise podnikla konkrétní opatření 
pouze v Bulharsku, což vedlo ke snížení 
kapitálu fondu. Příklady nadměrné ka -
pitalizace jsou uvedeny v  rámečku 5 .Jedním z důvodů nadměrné 
kapitalizace byla chybějící náležitá 
analýza poptávky po finančních 
nástrojích v  členských státech
44 
Účetní dvůr zjistil, že členské státy se 
v provozních dokumentech, jako např. 
v podnikatelských plánech, pokusily 
odhadnout poptávku po zřízených 
finančních nástrojích, ale tyto odhady 
vycházely z hrubých odhadů čerpání 
grantů. Obdobné nedostatky byly 
zjištěny u všech finančních nástrojů 
kontrolovaných v členských státech 
(viz bod 19) s výjimkou Francie (Kor -
sika). Z informací shromážděných při 
kontrole vyplývá, že podobné nedo -
statky existovaly i v Bulharsku. Několik 
příkladů uvádí rámeček 6 .
Příklady nadměrné kapitalizace finančních nástrojů
V Řecku byl úvěrový fond financován z veřejných prostředků částkou 115 milionů EUR, které měly být vyna -
loženy v období 2014–2015. Ve skutečnosti bylo konečným příjemcům zaplaceno do listopadu 2014 pouze 
0,5 milionu EUR.
V Litvě se původně plánoval fond v objemu přes 130 milionů EUR, ale v praxi činil maximální příděl do fondu 
52 milionů EUR. Na konci roku 2013 byl kapitál fondu snížen na 13,8 milionu EUR.
V Itálii (Sicílie) bylo do záručního fondu vloženo přibližně 38 milionů EUR. Tato částka byla značně nadhodno -
cená, jelikož vydané záruky byly v objemu kolem 5 milionů EUR (viz bod 55).Rámeček 5
24 Připomínky
45 
Účetní dvůr zjistil, že atraktivita finanč -
ních nástrojů pro případné konečné 
příjemce závisela především na nákla -
dech na úvěr, které zase závisely na 
tržních úrokových sazbách. To lze uká -
zat na příkladu Litvy. Období, kdy se 
v praxi uzavíraly smlouvy s konečnými 
příjemci, se z větší části kryla s obdo -
bími, kdy byl úvěrový fond atraktivní 
výší svých úrokových sazeb35. Svědčí 
to o tom, že poptávka po finančních 
nástrojích se musí pečlivě posuzovat 
v dlouhodobém výhledu, protože 
se odvíjí jak od kombinace vnitřních 
okolností a situací, tak od externích 
faktorů.Další příčina nadměrné 
kapitalizace záručních fondů: 
špatně stanovené míry rizikové 
expozice
46 
Míra rizikové expozice u záručních 
fondů udává horní hranici platební ne -
schopnosti, která se považuje při řízení 
fondu za přijatelnou. Je -li výše kapitálu 
vynásobená mírou rizikové expozice 
příliš vysoká v poměru k zárukám 
poskytnutým konečným příjemcům, 
jedná se o nadměrnou kapitalizaci.35 Nabízené úrokové sazby 
nabízené úvěrovým fondem 
odpovídaly úrokovým sazbám 
navrhovaným trhem.Příklady chybějící analýzy poptávky po finančních nástrojích
V Itálii (Apulie a Sicílie) se postupovalo na základě odhadu potenciální poptávky po záručních fondech. Ta 
odpovídala přibližně 75 % (Apulie) a 50 % (Sicílie) očekávaných úvěrů, které měl poskytnout bankovní sektor 
na financování soukromé části projektů v rámci příslušných investičních opatření. Výsledný odhad poptávky 
(312 milionů EUR v Apulii a 120 milionů EUR na Sicílii) výrazně převyšoval tu reálnou. Odhadovaná poptávka 
po zárukách jen ve dvou regionech (Apulie a Sicílie) byla o 8 % vyšší než celková výše záruk poskytnutých 
správcem fondu za celý stát34 k červenci 2014.
V Bulharsku se úřady domnívaly, že záruční fond pokryje 75 % celkových potenciálních investic. Potenciální 
poptávka po zárukách byla tedy stanovena přibližně na 600 milionů EUR na období 2012–2015. To bylo dva -
náctkrát více než reálný trh na konci dubna 2014. Komise proces prověřila, aniž by se zabývala skutečností, že 
hypotéza 75 %, z níž vycházely výpočty, nebyla nijak podložena.
Rumunsko nepředložilo ke svým odhadům žádnou předběžnou analýzu. Uvedlo, že odhady vycházely z před -
chozích zkušeností a z programu SAPARD, přičemž objem záruk v předcházejícím období nebyl vyčíslen.
34 Správce fondu (ISMEA) je veřejný orgán, který poskytuje informace a finanční služby zemědělskému odvětví v Itálii. Spravuje národní záruční 
fond a také šest regionálních záručních fondů podporovaných z EZFRV.Rámeček 6
25 Připomínky
47 
Hodnota míry rizikové expozice zásad -
ním způsobem ovlivňuje výši kapitá -
lu, který má být do záručního fondu 
vložen. Hodnotu použitou pro míru 
rizikové expozice je potřeba přizpůso -
bit podle hodnoty skutečně zjištěné 
míry platební neschopnosti. Napří -
klad v Rumunsku byla míra platební 
neschopnosti zjištěná na konci roku 
2013 (pod 1 %, viz bod 32) mnohem 
nižší než horní hranice 20 %, na jejímž 
základě byl stanoven kapitál záručního 
fondu.
Odhad nadměrné kapitalizace 
záručních fondů
48 
Účetní dvůr odhadl rozsah nadměrné 
kapitalizace záručních fondů k 31. pro -
sinci 2013 na základě míry rizikové ex -
pozice použité vnitrostátními orgány. 
Výpočty v  příloze I  ukazují, že celkový 
objem záruk vydaných na konci roku 
2013 v rámci všech finančních nástro -
jů zavedených v období 2007–2013 
bylo možné poskytnout s celkovým 
kapitálem fondů ve výši kolem 50 mili -
onů EUR. Ve skutečnosti bylo do fondů 
investováno přibližně 420 milionů EUR. 
To svědčí o obrovské překapitalizaci na 
konci roku 2013, kdy investované část -
ky osmkrát převyšovaly reálné potřeby.Byly zjištěny i příklady opatrného 
přístupu ke kapitalizaci fondů
49 
Italský region Apulie přes nadhod -
nocení potenciální poptávky uplatnil 
opatrný postupný přístup a platby 
do fondu omezil na 20 % odhadova -
ného kapitálu fondu, aby se vyhnul 
nadměrné kapitalizaci. Jak se ukázalo, 
toto rozhodnutí relativně odpovídalo 
vydaným zárukám (viz bod 55). Takový 
přístup uplatnily i jiné italské regiony 
(Kampánie a Molise).
50 
Obdobně se postupovalo ve Francii 
(Korsika). Do fondu byla na základě 
vydaných záruk zaplacena jen polovina 
původně plánovaného kapitálu fondu. 
Nicméně při zohlednění míry rizikové 
expozice by finanční nástroje v Itálii 
(Apulie) a Francii (Korsika) byly plně 
funkční i s mnohem nižším kapitálo -
vým vkladem.
26 Připomínky
36 Viz body 5.33 až 5.36: Podle 
posledních údajů Komise bylo 
z 8,4 miliardy EUR přidělených 
na finanční nástroje od roku 
2007 do konce roku 2012 
skutečně poskytnuto formou 
záruk nebo vyplaceno 
konečným příjemcům pouze 
37 %.Měly finanční nástroje 
v období 2007–2013 
dobrou výkonnost?
51 
Aby byla výkonnost finančních nástro -
jů dobrá, mělo by být splněno několik 
podmínek. Tyto nástroje fungují tak, 
jak se od nich očekává, pouze tehdy, 
když se ke konečnému příjemci dosta -
ne dostatek prostředků z finančních 
nástrojů ve správnou dobu – pak se 
také plně projeví jejich potenciální 
výhody (revolvingový a pákový efekt). 
Právní rámec EU by měl obsahovat 
přiměřené ustanovení, které by dosa -
hování těchto výhod podporovalo. Spl -
nění těchto očekávání by mělo napo -
moci také zřizování finančních nástrojů 
dostatečně včas během programového 
období. Mělo by se provádět moni -
torování přinášející spolehlivé údaje 
umožňující posoudit, zda nástroje 
dosáhly svých výsledků.
52 
Účetní dvůr posuzoval, zda v době, kdy 
se uplatňovaly finanční nástroje v pro -
gramovém období 2007–2013, byly 
tyto klíčové podmínky pro výkonnost 
nastaveny. Celkově zjistil, že tomu tak 
nebylo.Finanční nástroje příliš neza -
jišťovaly opětovné využití 
prostředků
53 
Výroční zpráva Účetního dvora za roz -
počtový rok 2013 upozorňuje na to, že 
finanční nástroje v oblasti soudržnosti 
poskytují konečným příjemcům jen 
malou míru pomoci36. Uváděla, že míra 
vyplácení prostředků byla „stále příliš 
nízká, než aby bylo možné očekávat, že 
všechny dostupné prostředky budou 
alespoň jednou využity.“ Tento audit 
potvrdil, že tato situace se vztahovala 
i na rozvoj venkova. K 31. prosinci 2013 
bylo konečným příjemcům úvěrových 
a záručních fondů poskytnuto formou 
záruky nebo vyplaceno pouze 45 % ze 
700  milionů  EUR kapitálu finančních 
nástrojů (úvěrových a záručních).
54 
Jeden z hlavních dopadů, který lze 
očekávat od finančních nástrojů, je 
revolvingový efekt. Na míru revolvingu 
však neexistuje žádný právní poža -
davek a nedostatečná míra vyplácení 
prostředků může vést ke zpoždění, po -
kud jde o to, aby se revolvingový efekt 
rozvinul. Audit potvrzuje tuto situaci 
také v oblasti rozvoje venkova.
27 Připomínky
U záručních fondů byl 
revolvingový efekt prozatím 
nedostatečný
55 
Záruční fond má možnost pracovat 
s mnohem vyššími částkami, než je 
jeho kapitál, prostřednictvím multipli -
kačního efektu. Díky tomu je možné 
poskytnout více záruk, než jaký má 
disponibilní kapitál. Multiplikační nebo 
revolvingový efekt dosažený v člen -
ských státech však byl nedostatečný. 
Podle údajů Účetního dvora byl na 
konci roku 2013 revolvingový efekt 
jedenácti existujících záručních fondů 
0,53, jak ukazuje tabulka 2 .56 
Revolvingový efekt u některých 
italských záručních fondů (Basilicata, 
Kalábrie, Sicílie a Umbrie) byl obzvláště 
nízký. Pouze tři záruční fondy z  tabul -
ky 2  (v Itálii (Kampánie, Molise a Apu -
lie)) poskytly více záruk, než jaký byl 
kapitál fondu, takže efekt opětovného 
využití prostředků byl nepatrný.Tabulka 2Revolvingový efekt záručních fondů
Členské státy/region(y)Maximální částka 
zaplacená do fondu do 
31. 12. 2013 (v mil. EUR)
ACelková výše částek, na 
něž byla poskytnuta 
záruka, k 31.  12. 2013 
(v mil. EUR)
BRevolvingový efekt (mul -
tiplikátor  – 31.  12. 2013)
B/ACílový maximální 
multiplikátor 
Bulharsko 171,29 50,00 10,29 5
Francie (Korsika) 0,60 0,40 0,67 3
Itálie (Sicílie) 37, 6 3 5,48 0,15 3 2
Itálie (Apulie) 5,00 6,58 1,32 12,5 2
Itálie (Latium) 2,50 0,92 0,37 12,5
Itálie (Kampánie) 2,25 3,26 1,45 12,5
Itálie (Umbrie) 4,80 0,00 0 3
Itálie (Molise) 2,45 2,45 1,00 3
Itálie (Basilicata) 14,86 1,70 0,11 3
Itálie (Kalábrie) 10,00 1,68 0,17 2
Rumunsko 220,00 177,17 0,81 5
CELKEM 473,80 249,64 0,53 —
1 Záruky vydané do 30. dubna 2014.
2 Maximální hodnota násobku byla stanovena na 12,5 jak v Apulii, tak na Sicílii. V Apulii však množství kapitálu fondu bylo stanoveno na základě této 
hodnoty, zatímco na Sicílii byla použita hodnota 3.
Zdroj: údaje z podnikatelských plánů, příslušných výročních zpráv o pokroku za rok 2013 a výpočtů EÚD.
28 Připomínky
57 
Bulharsko snížilo v roce 2013 kapitál 
fondu o více než čtvrtinu (ze 171,29 na 
121 milionů EUR) a Rumunsko o téměř 
polovinu (z 220 na 115 milionů EUR) 
v roce 2014. Odpovídající částka 
z EZFRV byla převedena ze záručního 
fondu zpět do grantové části příslušné -
ho investičního opatření. Tato snížení 
kapitálu fondu vedla ke zvýšení multi -
plikačního či revolvingového efektu.
58 
Při zohlednění těchto snížení a od -
hadu záruk poskytnutých v prvních 
třech čtvrtletích roku 2014 nebylo 
k 30. září 2014 dosaženo žádného 
multiplikačního efektu ani u jedno -
ho z 11 existujících záručních fondů. 
Zdaleka tedy nebylo dosaženo mul -
tiplikačního efektu, o nějž usilovaly 
samotné členské státy (viz tabulka 2 , 
poslední sloupec) a který je nastíněn 
v situaci v  příloze I . To znamená, že ka -
pitál vložený do záručních fondů stále 
přesahoval objem záruk vydaných 
konečným příjemcům, což oslabovalo 
potenciál tohoto nástroje.Revolvingový efekt u úvěrových 
fondů je podobně nízký
59 
Podle údajů Účetního dvora byla 
průměrná míra vyplácení prostředků 
u dvou provozovaných úvěrových fon -
dů na konci roku 2013 celkem 0,75, jak 
ukazuje tabulka 3 .
60 
V Řecku nebyly až do poloviny roku 
2014 poskytnuty žádné úvěry. V přípa -
dě Litvy a Lotyšska je v údajích zastřen 
stav, kdy fondy nefungovaly nepřetrži -
tě. V Litvě nebyla od prvního čtvrtletí 
2012 podepsána jediná smlouva (viz 
bod 45). Nijak se neusilovalo o to, aby 
byly podmínky fondu přizpůsobeny 
potřebám trhu. V Lotyšsku byla situace 
podobná: od června 2012 se neposkytl 
žádný nový úvěr. Litva a Lotyšsko toto 
vyřešily postupným snížením kapitálu 
fondu o přibližně tři čtvrtiny (Litva) 
a dvě třetiny (Lotyšsko) do konce roku 
2013. Tato praxe snižování kapitálu 
pokračovala i v roce 2014.Tabulka 3Míra vyplácení prostředků z úvěrových fondů
Členské státy/region(y)Maximální částka zaplacená do 
fondu do 31.  12. 2013 (v mil. EUR)Celková výše částek vyplace -
ných konečným příjemcům 
k 31. 12. 2013 (v mil. EUR)Míra vyplácení prostředků s  ma -
ximální částkou zaplacenou do 
fondu do 31.  12. 2013
Lotyšsko137, 6 0228,25 0,75
Litva 52,45 39,05 0,74
CELKEM 90,05 67,30 0,75
1 V souladu se směnným kurzem Lotyšské banky 1 EUR = 0,702804 LVL.
2 Odhad EÚD podle lotyšských čtvrtletních výkazů, včetně za 4. čtvrtletí 2013.
Zdroj: údaje z příslušných výročních zpráv o pokroku za rok 2013 a výpočtů EÚD.
29 Připomínky
61 
U úvěrových fondů se revolvingový 
efekt může projevit až po té, co koneč -
ný příjemce splatí úvěr. Účetní dvůr 
zjistil, že žádný revolvingový efekt 
u těchto fondů do konce roku 2014 
nenastal.
Fondy mají málokdy pákový 
efekt a některé byly vytvo -
řeny příliš pozdě
62 
Komise ve své odpovědi na výroční 
zprávu Účetního dvora týkající se 
rozpočtového roku 2013 (bod 5.36) 
zdůraznila, že mít jediný ukazatel, jako 
je míra vyplácení prostředků, jako způ -
sob posuzování výkonnosti finančních 
nástrojů, má svá omezení a domní -
vala se, že „hodnocení výkonnosti by 
se mělo zaměřovat i na dosahování 
výsledků prostřednictvím spolufinan -
covaných finančních nástrojů, včetně 
revolvingového a pákového efektu“.
K pákovému efektu dochází 
málokdy
63 
Finanční nástroje mají zvýšit účinek ve -
řejné pomoci tím, že motivují soukro -
mý sektor k účasti. Pokud se například 
ke každému euru poskytnutému z ve -
řejného rozpočtu přidá jedno euro ze 
soukromých zdrojů, celková částka, již 
může konečný příjemce využít, je dvoj -
násobná. Žádný právní požadavek na 
dosažení určité míry soukromé účasti 
(tj. pákového efektu) ale neexistuje.64 
Článek 223 prováděcích pravidel 
k finančnímu nařízení37 jako definici 
„aktivace mimorozpočtových zdrojů“ 
stanoví, že „[…] příspěvek Unie na 
finanční nástroj má za cíl aktivovat 
v souladu s předem vymezenými 
ukazateli celkovou investici převyšující 
příspěvek Unie“ a že „tento aktivační 
účinek finančních prostředků Unie 
se rovná podílu objemu financování 
poskytnutého konečným příjemcům 
a výše příspěvku Unie“38. V kontextu 
EZFRV se však v rámci tohoto přístu -
pu považuje běžné veřejné spolufi -
nancování ze strany členských států 
za součást aktivace (tedy pákového 
efektu) i v případě, že žádné soukromé 
prostředky získány nejsou.
65 
Nařízení o společných ustanoveních39 
definuje „očekávaný pákový efekt“ 
jako „odhad dodatečných veřejných 
a soukromých zdrojů, které lze pomocí 
finančního nástroje potenciálně získat, 
a to až po úroveň konečného příjemce 
[…].“ V rámci tohoto auditu výkonnosti 
považuje Účetní dvůr v souladu s tímto 
pojetím pákový efekt za vyjádření 
toho, kolik eur z financování (veřejné -
ho a soukromého) bylo poskytnuto 
formou záruky nebo vyplaceno na 
financování projektů rozvoje venkova 
na každé euro vyplacené z veřejného 
financování (EU a členských států). 
Účetní dvůr proto počítal pákový efekt 
takto40:
Finanční prostředky pro konečného 
příjemce
Veřejné příspěvky37 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU, 
Euratom) č. 966/2012 ze dne 
25. října 2012, kterým se 
stanoví finanční pravidla 
o souhrnném rozpočtu Unie 
a o zrušení nařízení Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/2002 
(Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1).
38 Viz nařízení Komise 
v přenesené pravomoci (EU) 
č. 1268/2012 ze dne 
29. října 2012 o prováděcích 
pravidlech k nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU, Euratom) 
č. 966/2012, kterým se stanoví 
finanční pravidla o souhrnném 
rozpočtu Unie (Úř. věst. L 362, 
31.12.2012, s. 1).
39 Čl. 37 odst. 2 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1303/2013 ze 
dne 17. prosince 2013 
o společných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti, Evropském 
zemědělském fondu pro 
rozvoj venkova a Evropském 
námořním a rybářském fondu, 
o obecných ustanoveních 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj, Evropském 
sociálním fondu, Fondu 
soudržnosti a Evropském 
námořním a rybářském fondu 
a o zrušení nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 
30.12.2013, s. 320).
40 Viz zvláštní zpráva č. 2/2012, 
bod 102.
30 Připomínky
66 
Členské státy učinily pro dosažení 
pákového efektu málo. Při auditních 
návštěvách Účetního dvora se uká -
zalo, že například v Lotyšsku, Litvě 
a Itálii (Sicílie) nebylo pákového efektu 
dosaženo vůbec, protože uplatňová -
ní finančních nástrojů nepřilákalo na 
projekty rozvoje venkova žádný další 
soukromý kapitál. Do určité míry se 
to podařilo ve Francii (Korsika), v Itálii 
(Apulie) a v Rumunsku u nezaručené 
části úvěrů41 poskytnutých konečným 
příjemcům.67 
Řecko a Itálie (Umbrie)42 byly jediné 
členské státy, kde byly fondy výslovně 
nastaveny tak, aby pákového efektu 
dosáhly. V Řecku se získání určitých 
mimorozpočtových zdrojů očeká -
valo díky tomu, že kromě veřejného 
příspěvku se na financování projektu 
částečně podílela soukromá banka43. 
Dle stavu v polovině roku 2014 však 
tento efekt nenastal, protože nebyl 
poskytnut žádný úvěr.41 Příklad: záruka ve Francii 
(Korsika) kryje 65 % úvěru, 
v Rumunsku je to až 80 %.
42 V Itálii (Umbrie) u záručního 
fondu, který nebyl auditován 
na místě, podnikatelský plán 
uvádí, že minimálně 20 % 
zdrojů fondu musí pocházet 
ze soukromého sektoru.
43 Do úvěrového fondu byl 
vložen kapitál v celkové výši 
253,025 milionu EUR, z toho 
115 milionů EUR přestavoval 
veřejný příspěvek 
a 138,025 milionu EUR byla 
soukromá část investovaná 
bankou Piraeus.Rámeček 7Pákový efekt odhadovaný Účetním dvorem
Ze vzorku členských států / regionů navštívených na místě během auditu byl pákový efekt následující.
Korsika
(ZF)Řecko
(ÚF)Litva
(ÚF)Apulie
(ZF)Rumunsko
(ZF)Sicílie
(ZF)
Pákový efekt
(částka poskytnutých úvěrů / kapitál vložený do 
finančních nástrojů)1,47 Zatím žádný — 2,24 1,4110,28
1 Výpočet v této tabulce využívá maximální kapitál fondu ve výši 220 milionů EUR.
Některé finanční nástroje byly 
zřízeny příliš pozdě
68 
Několik finančních nástrojů bylo zříze -
no pozdě, což v programového období 
2007–2013 snížilo jejich výkonnost. 
Byl to případ Francie (Korsika) (červen 
2012) a Bulharska (únor 2012) a zejmé -
na pak Řecka a Itálie (Kalábrie) (viz 
rámeček 8 ).
31 Připomínky
44 Tyto dva hlavní ukazatele 
výkonnosti (pákový 
a revolvingový efekt) považuje 
za relevantní také Komise (viz 
bod 62).
45 Tyto seznamy uváděly také 
příslušná opatření, objem 
úvěrů, objem záruk (v 
příslušných případech), měny, 
stav úvěrů (stav splátek) apod.Monitorování finančních 
nástrojů v období 2007–2013 
neposkytlo dostatek rele -
vantních informací o dosa -
žené výkonnosti
69 
Podle názoru Účetního dvora jsou pro 
měření výkonnosti finančního nástroje 
hlavní následující ukazatele:
 — pákový efekt,
 — revolvingový efekt44,
 — míry platební neschopnosti.
70 
Tento soubor ukazatelů poskytuje 
informace o výkonnosti. Účetní dvůr 
konstatoval, že rámec rozvoje venko -
va neobsahoval žádné konkrétní cíle 
nebo ukazatele, které by umožnily 
měřit a sledovat účinnost a dopad 
finančních nástrojů, a že členské státy 
sledovaly především míry vyplácení prostředků. Členské státy měly vyčer -
pávající seznamy příslušných koneč -
ných příjemců45, ale nezavedly žádné 
ukazatele výkonnosti nebo ukazatele 
výsledků umožňující sledovat výkon -
nost podle těchto tří kritérií (revolvin -
gový a pákový efekt a míra platební 
neschopnosti).
71 
Účetní dvůr také zjistil případy, kdy 
údaje ve výročních zprávách o pokro -
ku předkládaných Komisi nebyly vždy 
úplné nebo spolehlivé (viz rámeček 9 ).Načasování v Řecku a Itálii (Kalábrii) snížilo výkonnost fondů
Řecký řídicí orgán navrhl zřízení úvěrového fondu v lednu 2011, což bylo Evropskou komisí schváleno v květnu 
2011. Očekávalo se, že se tím zvýší likvidita pro investory a podnikatele v odvětví rozvoje venkova. Ve skuteč -
nosti však úvěrový fond zahájil činnost v lednu 2014. V konkrétním kontextu akutní hospodářské krize, která 
je podle vnitrostátních orgánů důvodem zpoždění, byl tento fond používán pouze dva roky před ukončením 
programového období na konci roku 2015. To snížilo jeho výkonnost za celé období 2007–2013.
V Itálii (Kalábrie) Účetní dvůr zjistil značný prostoj mezi dobou, kdy byl administrativně založen fond a splacen 
jeho kapitál, a dobou, kdy byla vydána první záruka. Záruční fond byl založen v roce 2010, ale první záruky 
byly poskytnuty až v roce 2013.Rámeček 8
32 Připomínky
Existovaly v období 2007–
2013 vhodné politiky pro 
ukončení činnosti 
finančních nástrojů 
a vystoupení z nich?
72 
Řízení finančních nástrojů se neřídí 
běžným systémem řízení grantů na 
úrovni správy členských států nebo 
konečných příjemců. V členských stá -
tech bylo potřeba vytvořit pro finanční 
nástroje zcela novou architekturu, 
zejména s cílem zajistit soulad s články 
50 až 52 nařízení (ES) č. 1974/2006. Klí -
čovými prvky této specifické architek -
tury finančních nástrojů jsou politiky 
pro ukončení činnosti a vystoupení 
z finančních nástrojů.
73 
Navíc legislativa v oblasti rozvoje ven -
kova vyžaduje, aby politika ukončení 
činnosti finančních nástrojů i politika 
vystoupení z finančních nástrojů byly 
zahrnuty do klíčových dokumentů 
(podnikatelských plánů a dohod o fi -
nancování). Měla by proto existovat 
jasná pravidla pro ukončení činnosti nástrojů na konci programového 
období (31. prosince 2015) a měly by 
být stanoveny podmínky bránící tomu, 
aby se zbývající finanční prostředky 
použily pro jakýkoliv jiný účel, než byl 
původní cíl rozvoje venkova v rámci 
opatření PRV. Kromě toho by se měly 
využít výhradně ve prospěch jednotli -
vých podniků. Komise by v neposlední 
řadě měla členským státům poskyt -
nout pokyny, které jim umožní snížit 
jejich administrativní zátěž, a měl by 
být zaveden náležitý systém řízení rizik 
pro řešení konkrétních rizik spojených 
s finančními nástroji (např. s ochranou 
veřejných prostředků).
74 
Účetní dvůr zkoumal, jak členské státy 
a Komise postupují, aby splnily tyto 
požadavky, a zjistil, že chyběla jak jas -
ná pravidla, tak pokyny Komise.Vykazované informace nebyly úplné a spolehlivé
Rumunsko do svých zpráv zahrnulo částky nezpůsobilých záruk a vykázalo záruky, které byly zrušeny, aniž by 
byly poskytnuty nějaké úvěry. Dále vykázalo záruky, které nebyly aktivní, protože koneční příjemci nezaplatili 
záruční provizi.
Litva vykázala úvěry, které nakonec nebyly poskytnuty, protože smlouvy byly zrušeny, a Francie (Korsika) vy -
kázala údaje, které neodpovídaly certifikovaným informacím v databázi správce fondu.Rámeček 9
33 Připomínky
Uzavření programů nebylo 
dobře připraveno a členské 
státy a Komise měly různý 
výklad ustanovení
75 
Programy se budou uzavírat na konci 
programového období pro rozvoj 
venkova 2007–2013. V této souvislosti 
bude stanovena jednak výše způ -
sobilých výdajů finančního nástroje 
a jednak jakou odpovídající částku si 
mohou členské státy ponechat (vy -
placení zůstatku finančních nástrojů) 
(viz bod 33). Rozhodne se také, která 
ustanovení týkající vystoupení z fi -
nančních nástrojů a ukončení jejich 
činnosti budou uplatněna. Účetní dvůr 
zjistil, že tato klíčová událost nebyla 
ze strany členských států ani Komise 
dobře připravena.
76 
Během programového období 
2007–2013 si Komise a členské státy 
vykládaly příslušná pravidla týkající se 
finančních nástrojů odlišně, zejména 
pokud jde o záruční fondy. V právních 
předpisech se považují za způsobilé 
dvě kategorie záruk: uvolněné záruky 
a stále trvající záruky. Komise uved -
la, že všechny uvolněné záruky jsou 
způsobilé při uzavření programu. Stále 
trvající záruky nejsou podle Komise 
způsobilé jako celek, ale při uzavření 
programu se na ně musí uplatnit „míra 
rizikové expozice“, což sníží částku, kte -
rou si mohou členské státy ponechat.77 
Účetní dvůr zjistil, že přístup GŘ pro 
zemědělství a rozvoj venkova zde byl 
v souladu s výkladem, který GŘ pro re -
gionální a městskou politiku uvedlo ve 
svém prováděcím pokynu, ale že není 
podložen zněním právních předpisů. 
Navštívené členské státy měly odlišné 
výklady těchto pravidel. Itálie měla 
za to, že musí uplatnit míru rizikové 
expozice na všechny záruky (uvolněné 
a stále trvající), zatímco Francie (Korsi -
ka) a Rumunsko ji nechtěly uplatňovat 
vůbec.
Nedostatečně jasná ustano -
vení politiky pro vystoupení 
z finančních nástrojů
78 
V současné době nejsou pro členské 
státy stanovena jasná ustanovení pro 
ukončení činnosti finančních nástrojů 
a pro vystoupení z finančních nástrojů. 
Pravidla EU pro rozvoj venkova pouze 
vyžadují, aby zdroje navrácené do 
operace po konečném datu způsobi -
losti programu rozvoje venkova, byly 
členskými státy využity ve prospěch 
jednotlivých podniků. Všechny členské 
státy navštívené během auditu měly za 
to, že budoucnost kontrolovaných fon -
dů je stále otevřená: nebylo jasné, zda 
fondy budou pokračovat v činnosti, jak 
dlouho a za jakým účelem.
34 Připomínky
79 
Podle výkladu Komise46 mohou získat 
podporu i jednotlivci mimo oblast 
rozvoje venkova a zemědělství, ale 
žádná jasná definice těchto jednotli -
vých podniků nebyla k dispozici. Podle 
Účetního dvora existuje riziko, že zdro -
je původně vyčleněné na rozvoj venko -
va pro potenciální příjemce v rámci 
zemědělské politiky budou převedeny 
do odvětví, která s rozvojem venkova 
nesouvisí.
80 
Účetní dvůr také zjistil, že Komise 
neměla v úmyslu sledovat toto ustano -
vení v období po uzavření programů, 
aby zaručila, že kapitál pro financo -
vání a navrácené prostředky nejsou 
ve střednědobém ani dlouhodobém 
výhledu využity členskými státy pro 
jiné účely než v zájmu jednotlivých 
podniků.
Má rámec 2014–2020 
potenciál přinést v oblasti 
finančních nástrojů 
nezbytná zlepšení?
81 
Nový legislativní rámec pro politiky na 
období 2014–2020 v oblasti sociálních 
věcí, rybolovu, soudržnosti a rozvoje 
venkova byl přijat na konci roku 2013. 
Pokud jde o sdílené řízení, v souladu 
s finančním nařízením47 obsahuje 
nařízení o společných ustanoveních 
pro období 2014–2020 zásady, které se 
musí dodržovat u finančních nástrojů 
ve všech oblastech. Účetní dvůr po -
soudil, do jaké míry mohou tyto právní 
změny zvýšit výkonnost finančních 
nástrojů v oblasti rozvoje venkova.Nový právní rámec přináší 
několik výrazných zlepšení…
82 
Účetní dvůr zjistil, že právní rámec pro 
finanční nástroje přináší určitá zlepše -
ní, zejména:
 — povinná předběžná posouzení 
u všech nástrojů, což by mělo 
mimo jiné vést k lepšímu odhadu 
požadovaného kapitálu fondu,
 — průběžné platby ve fázích podle 
míry skutečných výplat konečným 
příjemcům z úvěrových fondů 
nebo podle skutečného čerpání ze 
záručních fondů, což by mělo snížit 
riziko nadměrné kapitalizace,
 — možnost nastavení různých typů 
finančních nástrojů na různých 
úrovních (národní, regionální, 
nadnárodní nebo přeshraniční), 
např. prostřednictvím fondu fondů 
(holdingové fondy48), konkrétních 
uzpůsobených nebo standard -
ních nástrojů (které obojí nastaví 
členské státy) nebo prostřednic -
tvím příspěvků do nástrojů na 
úrovni EU,
 — povinné vykazování informací od 
samého počátku, včetně informací 
o různých ukazatelích souvisejících 
s finančním nařízením49.46 Stanovisko právní služby GŘ 
pro zemědělství a rozvoj 
venkova ve zprávě pro 
auditory ze dne 8. října 2014.
47 Čl. 139 odst. 5 nařízení (ES, 
Euratom) č. 966/2012.
48 Fondy založené s cílem 
investovat finanční prostředky 
do fondů rizikového kapitálu, 
záručních fondů či úvěrových 
fondů nebo fondy či jiné 
pobídkové systémy 
poskytující úvěry, záruky za 
splatné investice nebo 
ekvivalentní nástroje.
49 Např. řídicí orgány budou 
muset předkládat konkrétní 
zprávy o operacích 
vztahujících se k finančním 
nástrojům jako přílohu 
k výroční zprávě o pokroku. 
Bude se vykazovat řada údajů 
(pákový efekt, výkonnost), aby 
tyto zprávy byly v souladu 
s finančním nařízením. 
V případě EZFRV je tento typ 
výkaznictví novinkou.
35 Připomínky
… ale přetrvávají některé 
překážky
83 
Účetní dvůr zjistil, že riziko nadměrné 
kapitalizace finančních nástrojů pře -
trvává a že nadále nejsou nastaveny 
podmínky nutné pro zaručení jejich 
dlouhodobých účinků. Dále se při 
auditu ukázalo, že problémy s výkon -
ností nejsou v právním rámci EU pro 
období 2014–2020 stále odpovídajícím 
způsobem řešeny a existuje riziko, že 
finanční nástroje zůstanou příliš závislé 
na grantových programech.
Riziko nadhodnocení potřebného 
kapitálu a  následná nadměrná 
kapitalizace fondů stále trvá
84 
Nové ustanovení o průběžných plat -
bách (článek 41 nařízení o společných 
ustanoveních) uvádí, že částky vyplá -
cené z rozpočtu EZFRV do kapitálu 
fondu závisí na míře výdajů finančních 
nástrojů. Toto ustanovení může omezit nadměrnou kapitalizaci, ale hrozí, že 
to nebude stačit k odstranění problé -
mu s „odkládacími fondy“50 v souvis -
losti s obcházením pravidla o rušení 
závazků.
85 
Jedním z hlavních účelů nového povin -
ného předběžného posouzení je vy -
číslit, jakou částku vyčlenit na financo -
vání finančních nástrojů. Kvalita tohoto 
posouzení má proto zásadní význam, 
protože má přímý finanční dopad. Sou -
časné právní předpisy nevyžadují, aby 
Komise tuto kvalitu kontrolovala.
86 
Ze zkušeností z období 2007–2013 
vyplývá riziko, že nové ustanovení 
o průběžných platbách nemusí být pro 
zabránění nadměrnému objemu fondů 
dostatečné, zejména pokud jsou před -
běžná posouzení nevyhovující. Výše 
první 25% splátky51 závisí na objemu 
prostředků přidělených na finanční ná -
stroj podle příslušné dohody o finan -
cování (viz tabulka 4 ).Tabulka 4Potenciální dopad průběžných plateb (v mil. EUR)
Částka, která se má 
vyčlenit pro finanč -
ní nástroj podle 
příslušné dohody 
o financování Průběžná platba, 
na kterou se 
vztahuje maxi -
mální strop 25 %MultiplikátorMaximální 
částka, která 
bude poskytnuta 
formou záruk Poslední částky 
vydané jako 
záruky V % celkové 
částky 
Bulharsko 121,00 30,25 5 151,25 50 33,0  %
Itálie (Apulie) 25,00 6,25 12,5 78 125 6,6 8,5 %
Itálie (Sicílie) 39,50 9 875 12,5 123,44 5,5 4,4 %50 V Itálii (Sicílie) se například 
průběžně poskytovaly záruky, 
ale celkově se využila pouze 
malá část kapitálu. Záruční 
fond proto fungoval jako 
„odkládací fond“.
51 Nařízení o společných 
ustanoveních uvádí, že každá 
částka vložená z programu do 
finančního nástroje nepřekročí 
25 % celkové částky příspěvků 
z programu vyčleněné na 
tento finanční nástroj.
36 Připomínky
Přetrvává riziko pozdního 
zřizování finančních nástrojů
87 
Zavedení finančního nástroje včas 
a v rané fázi programového období je 
prvořadým předpokladem pro zvýšení 
jeho výkonnosti během programové -
ho období. Účetní dvůr se domnívá, že 
způsob zúčtování současných finanč -
ních nástrojů v prosinci 2015 bude 
mít vliv na rozhodování o zřizování 
finančních nástrojů v novém rámci a na 
také na proces jejich zřizování. Jelikož 
k 1.  prosinci 2014 nebyly schváleny 
žádné programy rozvoje venkova 
a u nových finančních nástrojů nebyla 
dokončena žádná předběžná posouze -
ní, existovalo vysoké riziko, že imple -
mentace začne až od roku 2016, čímž 
se zkrátí doba, po kterou mohou být 
tyto nástroje využívány.
Riziko nedostatečného důrazu na 
dlouhodobé účinky
88 
Účetní dvůr zjistil, že některé členské 
státy, např. Litva a Lotyšsko, zavedly 
finanční nástroje proto, aby reagovaly 
na různé problémy způsobené hos -
podářskou a finanční krizí. Jakmile se 
však situace na finančních trzích těchto 
zemí zlepšila, fondy se přestaly využí -
vat (viz bod 45 a 60). Aby však vratné 
nástroje tohoto typu měly významný 
dopad, musí fungovat dlouhodobě. Na 
Korsice i v případě delšího trvání úvěru 
byla záruka omezena na 60 měsíců. 
Komise ve svém nedávném sdělení (viz 
bod 8) také zdůraznila potřebu ade -
kvátně zvážit dlouhodobý růst a pod -
pořit dlouhodobé investiční projekty.89 
Účetní dvůr se domnívá, že jednou 
z podmínek pro zaručení dlouhodobé -
ho fungování finančních nástrojů jsou 
jasná pravidla pro přechod mezi pro -
gramovými obdobími, aby nedocháze -
lo k přerušením v souvislosti s řízením 
programových cyklů. Takové ustanove -
ní v novém právním rámci chybí.
Pákový a revolvingový efekt: 
problémy v  oblasti výkonnosti 
nebyly adekvátně řešeny
90 
Účetní dvůr zjistil, že výkonnost nebyla 
v období 2007–2013 monitorována (viz 
body 69 a 70). Chyběly proto užitečné 
informace, které by bylo možné využít 
jako ponaučení pro příští programové 
období.
91 
Povinné zapojení soukromých zdrojů 
(pákový efekt) se v novém právním 
rámci stále nepožaduje a nové právní 
předpisy nenastavují žádné vhodné 
cíle ani neposkytují údaje o výpočtu 
ukazatelů pákového efektu. Účetní 
dvůr se domnívá, že pákový efekt 
v podobě, v jaké je uveden v bodě 64, 
není pro finanční nástroje v oblasti roz -
voje venkova pro programové období 
2014–202052 vhodný.52 Článek 59 odst. 2 nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 1305/2013 ze 
dne 17. prosince 2013 
o podpoře pro rozvoj venkova 
z Evropského zemědělského 
fondu pro rozvoj venkova 
(EZFRV) a o zrušení nařízení 
Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. 
věst. L 347, 30.12.2013, s. 487) 
uvádí, že „příspěvek z EZFRV se 
vypočítává na základě částky 
způsobilých veřejných výdajů.“
37 Připomínky
92 
Navíc nový finanční rámec nezahrnu -
je žádná minimální smluvně závazná 
revolvingová období. Podle článku 45 
nařízení o společných ustanoveních se 
musí zdroje vložené zpět do finančních 
nástrojů během období nejméně osmi 
let využívat v souladu s cíli programu. 
Definice takového minimální období je 
sice vítaná, ale toto ustanovení umož -
ňuje snížit kapitál fondu a znovu využít 
prostředky tohoto finančního nástroje 
jako granty, což omezuje výhody revol -
vingového systému.
Existuje riziko, že závislost 
finančních nástrojů na grantech 
bude trvat i v období 2014–2020
93 
Účetní dvůr při svých předchozích 
auditech rozvoje venkova53 zjistil 
problémy ve způsobu řízení grantů na 
investiční opatření. Častým jevem byla 
mrtvá váha, tzv. efekt přesunu a ne -
dostatky ve výběru. Nejvíce náchylné 
k chybám bylo podle zjištění opatření, 
které podporuje investice do zpraco -
vání zemědělských produktů54. Jelikož 
finanční nástroje využívají při posuzo -
vání životaschopnosti projektů doda -
tečné odborné zkušenosti (viz bod 14), 
mohou snížit rizika zjištěná v souvislos -
ti s využitím grantů.94 
Kterýkoliv konečný příjemce, jenž 
splňuje kritéria způsobilosti a krité -
ria výběru pro přístup k finančnímu 
nástroji, si o ně může zažádat přímo, 
aniž by musel předložit žádost v rámci 
grantových režimů. To znamená přímý 
přístup k finančnímu nástroji. Na rozdíl 
od situace zjištěné v programovém 
období 2007–2013 (viz body 34 a 35) 
přímý přístup zvyšuje rozsah interven -
ce, které lze dosáhnout pomocí finanč -
ních nástrojů, a tím i jejich potenciální 
dopad.
95 
Metodická příručka Komise55 na 
programové období 2014–2020 uvádí 
možnost přímého přístupu k finančním 
nástrojům jako jednu z hlavních změn 
mezi programovými obdobími. Účetní 
dvůr se však domnívá, že posun od ne -
přímého k přímému přístupu nemůže 
být přičítán novému právnímu rámci, 
protože nepřímý přístup nebyl před -
pisy v období 2007–201356 vyžadován. 
Přístup využitý v oblasti soudržnosti 
je přímý a GŘ pro regionální a městský 
rozvoj stanovilo pravidla pro to, jak 
finanční nástroje a granty kombino -
vat. GŘ AGRI nic podobného v období 
2007–2013 neudělalo (viz bod 37).53 Viz např. zvláštní zpráva 
č. 8/2012 „Zacílení podpory 
určené na modernizaci 
zemědělských podniků“, 
zvláštní zpráva č. 1/2013 „Byla 
podpora EU potravinářskému 
průmyslu na přidávání 
hodnoty zemědělským 
produktům účelná 
a efektivní?“ a zvláštní zpráva 
č. 6/2013 „Dosáhly členské 
státy a Komise 
prostřednictvím opatření pro 
diverzifikaci hospodářství 
venkova efektivnosti 
nákladů?“  
(http://eca.europa.eu ).
54 Zvláštní zpráva č. 23/2014 
„Chyby ve výdajích na rozvoj 
venkova: jaké mají příčiny a jak 
jsou řešeny?“ ( http://eca.
europa.eu ).
55 Evropská komise; Finanční 
nástroje v programech ESIF 
2014–2020, krátká metodická 
příručka pro řídicí orgány, 
2.7. 2014.
56 Nařízení Rady (ES) 
č. 1698/2005 a nařízení Komise 
(ES) č. 1974/2005.
38
 Závěry  
a doporučení
96 
Celkově Účetní dvůr dospěl k závěru, 
že finanční nástroje byly v oblasti 
rozvoje venkova neúspěšné57 a přes -
tože je období 2014–2020 výhledově 
slibné, dosáhnout žádoucího dopadu 
bude velmi náročné. Nijak jednoznač -
ně se neusilovalo o zohlednění speci -
fických rysů politiky rozvoje venkova 
ani neproběhlo posouzení skutečných 
potřeb. Potenciální výhody spočíva -
jící v odklonu „od kultury závislosti 
na grantech“58 se proto podle zjištění 
Účetního dvora při samotném uplat -
ňování finančních nástrojů v období 
2007–2013 neprokázaly.
97 
Účetní dvůr zjistil, že rámec na ob -
dobí 2014–2020 má potenciál přinést 
nezbytná zlepšení. Rozsáhlejšímu 
využívání finančních nástrojů však 
stále brání určité překážky. Přestože 
byla zavedena nová zvláštní ustanove -
ní k omezení opakujícího se problému 
s nadměrnou kapitalizací, toto riziko 
stále trvá. Rovněž klíčové záležitosti 
v oblasti výkonnosti pákového a re -
volvingového efektu zatím nebyly 
odpovídajícím způsobem vyřešeny (viz 
body 81–95).
98 
Účetní dvůr zjistil, že argumenty pro 
zřízení finančních nástrojů v progra -
movém období 2007–2013 nebyly 
zcela jednoznačné a že kapitálové 
příspěvky do nástrojů byly nadměrné 
(body 21–50). Poptávka po finančních 
nástrojích v období 2007–2013 byla ob -
zvláště nízká, a proto bude třeba jejich 
využití v následujících letech podpořit 
konkrétními pobídkami. V období 2007–2013 již neexistovalo samostatné 
opatření finančního inženýrství, jako 
tomu bylo v období 2000–2006, a fi -
nanční nástroje bylo možné pouze za -
členit do vybraných investičních opat -
ření. Možnost zavést finanční nástroje 
buď jako součást investičního opatření 
nebo jako samostatné opatření dává 
větší flexibilitu při řízení investovaných 
peněz a oslabuje propojení s granty. 
S touto možností nepočítá ani rámec 
na období 2014–2020.
Doporučení 1
Aby se zvýšila motivace pro člen -
ské státy zřizovat finanční nástroje 
pro rozvoj venkova, měla by Komise 
identifikovat problémy, specifické rysy 
a překážky v této oblasti a aktivně 
podporovat členské státy ve využívání 
těchto nástrojů tam, kde je to vhodné. 
Aby se stimulovala poptávka, měly 
by mít členské státy možnost vyčlenit 
určitý podíl disponibilního rozpočtu 
EZFRV na finanční nástroje a prostřed -
nictvím jasně definovaných podmínek 
zajistit, aby byly tyto nástroje atraktiv -
nější než granty.
99 
Problém s nadměrnou kapitalizací fi -
nančních nástrojů se v období 2007–
2013 opakoval  – nadhodnocení činilo 
370 milionů EUR (viz bod 48). Přestože 
byla do právního rámce 2014–2020 
začleněna specifická ustanovení na 
omezení tohoto problému (povinné 
předběžné posouzení, průběžné plat -
by), dané riziko může přetrvávat.57 Viz také příloha II  této zprávy.
58 Evropská komise; Finanční 
nástroje v programech ESIF 
2014–2020, krátké pokyny pro 
řídicí orgány, 2.7.2014.
39 Závěry a doporučení 
Doporučení 2
V oblasti rozvoje venkova by Komise 
měla poskytnout pokyny a aktivně 
podporovat kvalitu povinných před -
běžných posouzení týkajících se 
finančních nástrojů, která mají být 
klíčovým prostředkem pro zabránění 
nadměrné kapitalizaci. Členské státy 
by také měly odsouhlasit míru rizikové 
expozice pomocí náležitých odbor -
ných znalostí.
100  
Finanční nástroje měly v programovém 
období 2007–2013 nedostatečnou 
výkonnost (viz bod 70 a 71). Jejich 
prostřednictvím se nedařilo zajistit 
opětovné využití peněz (revolving) ani 
přilákat pro potřeby politiky rozvoje 
venkova další prostředky ze sou -
kromých zdrojů. Vykazování nebylo 
nastaveno tak, aby názorně dokládalo 
operace prováděné pomocí finanč -
ních nástrojů a poskytovalo relevantní 
informace o dosažené výkonnosti. 
Komise tím pádem náležitě neplnila 
své úkoly týkající se dohledu v rámci 
sdíleného řízení. Zlepšení zavedená do 
právního rámce na období 2014–2020 
nicméně mohou zjištěné hlavní nedo -
statky v oblasti vykazování informací 
napravit (viz bod 82).
Doporučení 3
Komise by měla v programovém obdo -
bí 2014–2020 v oblasti rozvoje venkova 
nastavit patřičné standardy a cíle pro 
zajištění pákového efektu a opětov -
ného využití prostředků (revolving) 
s cílem zvýšit účinnost finančních 
nástrojů.101  
Finanční nástroje musejí fungovat 
dlouhodobě, aby mohly v plné míře 
zaúčinkovat. Účetní dvůr zjistil, že na 
toto hledisko nebyl kladen dostatečný 
důraz. Například úvěrové fondy rea -
govaly na krátkodobý problém nedo -
statku likvidity v kontextu nedávné 
hospodářské krize. Využívaly se proto 
pouze po omezenou dobu, přestože 
jejich zřízení stálo značné administra -
tivní úsilí.
Doporučení 4
Aby se podpořily dlouhodobé účinky 
finančních nástrojů, měla by Komise 
a členské státy stanovit jasná pravi -
dla pro přechod mezi programovými 
obdobími. Členské státy by měly nová 
právní ustanovení provádět tak, aby 
zajistily co největší flexibilitu. V této 
souvislosti by Komise mohla členské 
státy podpořit v tom, aby vytvořily 
jediný finanční nástroj, který může po -
skytovat jak úvěry, tak záruky, čímž se 
zvýší jeho činnost a celková efektivita.
102  
Při předchozích auditech rozvoje 
venkova Účetní dvůr zjistil problémy 
(mrtvá váha, efekt přesunu, nedostatky 
při výběru) v řízení grantů na investiční 
opatření (viz bod 93). Finanční nástroje 
mohou zjištěná rizika související s vyu -
žíváním grantů snížit.
40 Závěry a doporučení 
Doporučení 5
Členské státy by měly při posuzování 
žádostí o financování věnovat po -
zornost zejména potenciální mrtvé 
váze nebo efektu přesunu. Měly by 
proto uplatňovat náležité ukazatele, 
např. návratnost investice a prognózy 
peněžních toků. U způsobilých čin -
ností, kde je riziko mrtvé váhy a efektu 
přesunu obzvláště vysoké, by se mohly 
finanční nástroje stát preferovanou 
možností financování. Členské státy 
by měly uvažovat, jak granty a finanč -
ní nástroje zkombinovat, aby jejich 
pomocí byly prostředky co nejlépe 
zhodnoceny, a to prostřednictvím op -
timalizace pákového a revolvingového 
efektu.103  
V neposlední řadě Účetní dvůr dospěl 
k závěru, že přesné podmínky pro 
zůstatku finančních nástrojů, který 
se má na konci období vyplatit, ani 
pro vystoupení z finančních nástrojů, 
nebyly v období 2007–2013 zave -
deny, zejména proto, že chybí jasná 
pravidla Komise k těmto záležitostem 
(body 72–80).
Doporučení 6
V roce 2015 by Komise měla před 
uzavřením programového období 
2007–2013 včas poskytnout přesná 
prováděcí pravidla, včetně politiky pro 
vystoupení z finančních nástrojů.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Účetního 
dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 25. března 2015.
 Za Účetní dvůr
 předseda  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

41
Odhad nadměrné kapitalizace záručních fondů k 31. prosinci 2013 podle míry  
rizikové expozice
Částka zapla -
cená do fondu 
k 31. 12. 2013
(EUR)Výše záruk vyda -
ných konečným 
příjemcům 
k 31. 12. 2013
(EUR)Maximální 
očekávaná 
míra platební 
neschopno  sti Míra rizikové ex -
pozice použitá pro 
stanovení částky 
vložené do fondu
(1 až X)Odhad nadměrné 
kapitalizace fondu
(EUR)
Bulharsko 121 000  000,00 50 006  000,00 20,0 % 5,0 110 998 800,00
Francie (Korsika) 600  000,00 403 795,00 33,3 % 3,0 465 401,67
Itálie (Sicílie) 37 628  950,00 5 485 210,23 33,3 % 3,0 35 800 546,59
Itálie (Apulie) 5 000  000,00 6 585 275,50 8,0 % 12,5 4 473 177 ,96
Itálie (Latium) 2 500  000,00 920 105,60 8,0 % 12,5 2 426  391,55
Itálie (Kampánie) 2 250  000,00 3 262  536,52 8,0 % 12,5 1 988 997 ,08
Itálie (Umbrie) 4 800  000,00 0,00 33,3 % 3,0 4 800  000,00
Itálie (Molise) 2 450  000,00 2 451  400,00 33,3 % 3,0 1 632 866,67
Itálie (Basilicata) 14 860  000,00 1 699 990,00 33,3 % 3,0 14 293  336,67
Itálie (Kalábrie) 10 000  000,00 1 678  400,00 50,0 % 2,0 9 160 800,00
Rumunsko 220 000  000,00 177 173  471,00 20,0 % 5,0 184 565 305,80
Celkem 421  088  950,00 249 666 183,85   370  605  623,98
Potřebný kapitál (EUR) 50 483 326.02
Nadměrná kapitalizace (vyjádřeno jako násobek) 8.34
Zdroj: zjištění auditu EÚD.Příloha IPřílohy
42 Přílohy
Přehled hlavních nedostatků snižujících výkonnost kontrolovaného finančního 
nástroje
Francie 
(Korsika)Itálie 
Rumunsko Řecko Litva 
Apulie Sicílie
Typ ZF ZF ZF ZF ÚF ÚF
Pozdní zřízení N N
Nadhodnocení poptávky N N N N N N
Míra rizikové expozice příliš nízká (ZF) N N — —
Nadměrné kapitálové vklady N N N N
Nízká míra vyplácení prostředků N N N
Nedostatečná míra opětovného využití 
prostředků N N N N N N
Nedostatečný pákový efekt N N N N N N
Nevykazování výkonnosti N N N N N N
ZF: záruční fond, ÚF: úvěrový fond, —: není relevantní
N: Zjištěný nedostatek
Zdroj: zjištění auditu EÚD.Příloha II
43
V roce 2011 byl zaveden požadavek, aby v případě, 
že EZFRV spolufinancuje operace zahrnující záruční 
fondy, byly řádně ex ante  hodnoceny očekávané 
ztráty3. V programovém období 2014–2020 je 
takovéto předběžné posouzení  povinné již u všech 
operací, na nichž se podílejí finanční nástroje 
spolufinancované z EZFRV4. Právní předpisy dávají 
členským státům pobídky k tomu, aby finanční 
nástroje používaly. Členské státy mají dále možnost 
začít nástroje uplatňovat bezprostředně za pomoci 
modelů připravených k realizaci, např. standard -
ních modelů. Komise poskytuje členským státům 
a zúčastněným stranám též potřebné metodické 
vedení a bude v tom pokračovat i po zbytek období 
2014–2020.
V
Mají -li být zajištěny bezproblémové investice do 
podniků, musí záruční fondy disponovat určitou 
likviditou.
Poté, co členské státy aktualizovaly posouzení 
potřeb a co proběhly přípravy na uzávěrku záruč -
ních fondů, byla potřebná výše kapitálu ke konci 
roku 2014 snížena na 362,69 milionu EUR.
VI
Finanční nástroje podporované z EZFRV byly zřízeny 
v právně přípustné lhůtě, v souladu s právními před -
pisy EU.
Komise by ráda připomněla, že rozvoj venkova je 
oblastí sdíleného řízení a že monitorování operací 
spadá plně do kompetence členských států.
Komise poznamenává, že k období 2007–2013 shro -
máždila ze zpráv ke stávajícím finančním nástro -
jům důležité informace. Pro programové období 
2014–2020 je navíc k finančním nástrojům připraven 
komplexní systém zpráv5.
3 Nařízení Komise (EU) č. 679/2011 ze dne 14. července 2011.
4 Ustanovení čl. 37 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
5 Článek 46 nařízení (EU) č. 1303/2013.Shrnutí
I
Přilákání soukromého kapitálu je jedním z přínosů, 
kterými se finanční nástroje vyznačují, nicméně 
právní předpisy EU1 na poli rozvoje venkova 
v období 2007–2013 nestaví nástroje finančního 
inženýrství výslovně do souvislosti se soukromým 
financováním.
III
Komise konstatuje, že programové období 2014–
2020 právě započalo a že většina z programů finan -
covaných z evropských strukturálních a investičních 
fondů (dále též „ESI fondy“), včetně programů 
rozvoje venkova, dosud nebyla přijata. Členské 
státy navíc mají možnost zřizovat finanční nástroje 
kdykoli během programového období.
IV
Komise konstatuje, že finanční nástroje uplatňovalo 
v období 2007–2013 sedm členských států, což je 
významný posun oproti období 2000–2006, kdy jich 
využily pouze státy dva.
Právní rámec EU, jímž se programové období 
2007–2013 řídí, nabízí při realizaci opatření rozvoje 
venkova značnou flexibilitu. Komise je toho názoru, 
že uvedený rámec zohledňuje specifičnost roz -
voje venkova a že finanční nástroje podporované 
z EZFRV tuto skutečnost reflektují. Působnost EZFRV 
a oblasti, do nichž směřují zásahy z tohoto fondu, 
včetně zvláštních podpůrných opatření2, jsou vyme -
zeny v nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 a nařízení 
Komise (ES) č. 1974/2006. Každé opatření rozvoje 
venkova se řídí různými pravidly způsobilosti a usta -
noveními, která musí finanční nástroje vytvořené 
v rámci opatření respektovat a která by měla být 
zakomponována do dohody o financování.
1 Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 a nařízení Komise (ES) č. 
1974/2005.
2 Například podpora investic do modernizace zemědělských 
podniků, do přidávání hodnoty zemědělským a lesnickým 
produktům, zakládání a rozvoje mikropodniků ve venkovských 
oblastech, diverzifikace činnosti na činnosti nezemědělské povahy, 
obnovy vesnic atd.Odpovědi  
Komise
Odpovědi Komise 44
 dosaženého objemu vyplacení prostředků; pro 
všechny finanční nástroje v období 2014–2020 před -
stavují tyto platby obecné pravidlo.
Klíčové aspekty výkonnosti jsou dobře ošetřeny 
monitorováním finančních nástrojů podporovaných 
z evropských strukturálních a investičních fondů; 
tyto aspekty jsou vymezeny v článku 46 nařízení 
(EU) č. 1303/2013. Komise dále poukazuje na čtyři 
ukazatele výkonnosti stanovené v článku 12 naří -
zení (EU) č. 480/2014.
S cílem podnítit využívání finančních nástrojů 
Komise nyní v oblasti zemědělství a rozvoje venkova 
těsněji spolupracuje s Evropskou investiční bankou 
(EIB), s níž dne 14. července 2014 podepsala memo -
randum o porozumění7. Tato spolupráce nabízí 
možnost využít zkušeností a znalostí, jež skupina 
EIB v oblasti finančních nástrojů a jejich uplatňování 
při rozvoji venkova nashromáždila.
V neposlední řadě zřídila Komise tzv. „ fi‑compass “, 
platformu komplexní technické pomoci, která bude 
ve spojitosti s finančními nástroji podporovanými 
z ESI fondů v období 2014–2020 nabízet metodické 
vedení a podporu při zvyšování povědomí jak 
Komisi, tak členským státům a zúčastněným stra -
nám8. V rámci svého pracovního programu bude 
platforma „ fi‑compass “ generovat i výstupy speci -
fické pro EZFRV.
IX a) První odrážka
Komise souhlasí s tím, že by měla identifikovat 
problémy, zvláštní charakteristiky a překážky bránící 
tomu, aby byly v rámci EZFRV zřizovány finanční 
nástroje.
Tuto analýzu Komise provede za pomoci výše uve -
dené platformy „ fi‑compass “, jež má poskytovat kom -
plexní technickou pomoc ve spojitosti s finančními 
nástroji podporovanými z ESI fondů v období 2014–
2020. Tato platforma bude nabízet metodické vedení 
a podporu při zvyšování povědomí jak Komisi, tak 
členským státům a zúčastněným stranám9.
7 Viz prohlášení č. 14/225 ze dne 14. 7. 2014.
8 Podrobnosti viz http://www.fi -compass.eu .
9 Podrobnosti viz http://www.fi -compass.eu .Komise je toho názoru, že přínosnost finančních 
nástrojů by měla být posuzována i v kontextu 
finanční krize, která v některých členských státech 
ztěžuje přístup k financování.
VII
Komise konstatuje, že je na vnitrostátních orgánech, 
aby zajistily, že budou jednotlivé operace prová -
děny v souladu s použitelnými právními předpisy. 
Problémy související s finančními nástroji Komise 
posuzuje během svých auditů.
Podle platných právních předpisů EU na období 
2007–2013 musí být postupy k ukončení činnosti 
finančních nástrojů a vystoupení z nich předmětem 
ujednání mezi řídicím orgánem a správcem fondu 
v dohodě o financování, kteří musí zajistit, aby byla 
adekvátně zohledněna relevantní právní úprava.
V rámci sdíleného řízení a v souladu se zásadou 
subsidiarity se Komise musí přesvědčit, zda členské 
státy zavedly vhodné řídicí a kontrolní systémy.
Pokud jde o období 2007–2013, poskytovala Komise 
metodické vedení všem členským státům, jež o ně 
požádaly. V roce 2015 byly přijaty pokyny k uzaví -
rání programů rozvoje venkova na období 2007–
20136. Dodržování právních předpisů a metodického 
vedení bude ověřováno při schvalování účetních 
závěrek.
Metodické vedení, jež bude Komise poskytovat 
k období 2014–2020, projde vylepšením a bude 
ucelenější.
VIII
Komise se domnívá, že nový právní rámec na pro -
gramové období 2014–2020 řeší problémy, na něž 
Účetní dvůr upozorňuje, dostatečně dobře.
Otázka nadměrné kapitalizace je řešena v článku 41 
nařízení (EU) č. 1303/2013, který upravuje průběžné 
platby ve fázích prováděné na základě konkrétního
6 C(2015) 1399 final, 5. 3. 2015.
Odpovědi Komise 45
IX b)
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že se 
na jeho splnění pracuje.
Pro období 2007–2013 byla přijata přechodná 
pravidla.
Pokud jde o období 2014–2020, proběhnou s člen -
skými státy příslušná jednání, až se bude blížit 
uzávěrka uvedeného období a až bude nutno pře -
chodná pravidla vymezit.
IX c)
Toto doporučení je určeno členským státům.
Úvod
05
Právní předpisy EU na období 2007–2013 nestanoví 
pravidlo o opětovném využití původních přídělů, 
z nichž byly finanční nástroje zřízeny. Nevyužité 
zdroje lze přeprogramovat a využít na jiné formy 
pomoci.
06
Komise konstatuje, že programové období 2014–
2020 právě započalo a že většina z programů finan -
covaných z evropských strukturálních a investičních 
fondů, včetně programů rozvoje venkova, dosud 
nebyla přijata. Navíc mají členské státy možnost 
zřizovat finanční nástroje kdykoli během programo -
vého období.
12
Poté, co členské státy aktualizovaly posouzení 
potřeb a co proběhly přípravy na uzávěrku záruč -
ních fondů, byl údaj za rok 2013 snížen ke konci 
roku 2014 na 362,69 milionu EUR.IX a) Druhá odrážka
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je 
zčásti již splněno.
Pomocí výše uvedené platformy „ fi‑compass “ je 
nabízeno obecné i fondově specifické metodické 
vedení k předběžným posouzením. Toto vedení se 
týká i celého EZFRV, jakož i konkrétních odvětví, 
např. zemědělství a lesnictví.
IX a) Třetí odrážka
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je 
zčásti již splněno.
Komise vypracovala standardní modely úvěro -
vých a záručních fondů, jež mají v oblasti rozvoje 
venkova působit. V rámci výše uvedené platformy 
„fi‑compass “ Komise v současnosti zkoumá příleži -
tost k vypracování dalšího modelu, např. pro oblast 
energetické účinnosti a energie z obnovitelných 
zdrojů. Tento model by měl být předložen koncem 
roku 2015.
Pokud jde o kooperaci se skupinou EIB, podepsala 
Komise zvláštní memorandum o porozumění, které 
upravuje spolupráci v oblasti zemědělství a rozvoje 
venkova. Očekává se, že EIB by měla v rámci této 
spolupráce nabízet členským státům konkrétní sys -
tém finančních nástrojů, který by měl být uplatňo -
ván v rámci EZFRV. Zvláštní akce plynoucí z tohoto 
memoranda je plánována již na 23. března 2015.
IX a) Čtvrtá odrážka
Komise toto doporučení přijímá, nakolik jsou jeho 
předmětem pravidla pro uzavírání programů roz -
voje venkova z období 2007–201310.
Komise konstatuje, že podle platných právních 
předpisů EU na období 2007–2013 je na zodpo -
vědnosti členských států, aby vypracovaly přesná 
a funkční prováděcí pravidla, k nimž budou pat -
řit i vhodné postupy vystoupení z jednotlivých 
nástrojů finančního inženýrství.
10 C(2015) 1399 final, 5.3.2015.
Odpovědi Komise 46
23
Komise má za to, že při koncipování právního rámce 
na období 2007–2013 posoudila a zohlednila speci -
fické rysy rozvoje venkova adekvátním způsobem. 
Zejména nařízení (ES) č. 1698/2005 nastiňuje přes 
30 různých opatření, která jsou cílena na přesně 
definovanou skupinu příjemců, a upravuje krité -
ria způsobilosti i specifické požadavky, jež musí 
finanční nástroje podporované z EZFRV splňovat. 
Tato právní úprava je dále rozpracována v provádě -
cím nařízení (ES) č. 1974/2006.
Viz rovněž odpověď k bodu 21.
Komise konstatuje, že mezi příjemci prostředků 
na rozvoj venkova jsou zemědělské podniky všech 
velikostí. Drobné zemědělství v EU má více dimenzí 
a liší se v jednotlivých zemích, regionech i dílčích 
odvětvích. Současně to však nejsou pouze země -
dělci, komu prostředky na rozvoj venkova plynou.
Politika soudržnosti v zásadě není určena na 
podporu zemědělství, avšak podobně jako poli -
tika rozvoje venkova se týká mnoha mikropodniků 
a malých nezemědělských podniků.
26
Právní rámec EU na programové období 2007–2013 
nabízí při realizaci opatření rozvoje venkova znač -
nou flexibilitu. V této souvislosti zastává Komise 
názor, že jsou potřeby a příležitosti popsány dosta -
tečně srozumitelným způsobem na to, aby bylo 
naprogramování finančních nástrojů možné a aby 
tak bylo učiněno vhodným způsobem. Při schva -
lování programů rozvoje venkova či jejich změn 
Komise analyzuje, zda jsou programy a opatření 
v souladu se strategickými pokyny EU a příslušnými 
národními strategickými plány a zda splňují pří -
slušné právní předpisy.13
Podle zásad subsidiarity a sdíleného řízení spadá 
zřizování a uplatňování finančních nástrojů, jakož 
i hodnocení poptávky do kompetence členských 
států. Jejich věcí je tedy i přijímat veškerá legis -
lativní, statutární a administrativní ustanovení 
na celostátní či regionální úrovni, včetně dohod 
o financování.
Komise monitoruje, jak členské státy své programy 
rozvoje venkova realizují. V této souvislosti ově -
řuje, jak uplatňují finanční nástroje podporované 
z EZFRV.
Komise připomíná, že důležitou úlohu v politice roz -
voje venkova a při jejím naplňování hrají platební 
agentury.
Rozsah a koncepce auditu
20
Komise poznamenává, že finančními nástroji roz -
voje venkova lze podpořit i další investiční opatření, 
např. 311 (diverzifikace zemědělských činností), 312 
(zakládání a rozvoj mikropodniků ve venkovských 
oblastech), 313 (venkovská turistika), 321 (základní 
služby a infrastruktura) atd. Vzít v úvahu je nutno 
i podporu poskytovanou v rámci iniciativy LEADER.
Připomínky
21
Pravidla, jimiž se finanční nástroje rozvoje venkova 
v letech 2007–2013 řídí, byla oproti období 2000–
2006 výrazně zkvalitněna.
22
Komise je toho názoru, že elektronické průzkumy 
prováděné při uzávěrce nepostihují plně důvody 
toho, proč nebyly finanční nástroje zřizovány na 
počátku programového období.
Odpovědi Komise 47
27
V roce 2011 byl zaveden požadavek, aby v případě, 
že EZFRV spolufinancuje operace zahrnující záruční 
fondy, byly ex ante  hodnoceny očekávané ztráty11. 
Toto hodnocení musí zohledňovat stávající tržní 
praxi u podobných operací s dotyčným typem 
investic a trhu, pro něž mají být záruční fondy 
zřízeny.
V programovém období 2014–2020 je takovéto 
předběžné posouzení povinné již u všech operací, 
na nichž se podílejí finanční nástroje spolufinanco -
vané z EZFRV. Obsah tohoto posouzení je právně 
vymezen12.
Právní předpisy na období 2007–2013 vyžadovaly, 
aby uchazeči o funkci správce fondu předložili 
podnikatelský záměr s konkrétním obsahem, který 
musel řídicí orgán vyhodnotit.
Komise poznamenává, že všechny finanční nástroje 
podporované v období 2007–2013 z EZFRV byly 
zřízeny v kontextu finanční a hospodářské krize, kdy 
byl přístup k úvěrům ztížen a kdy se v celé Evropě 
projevovaly problémy s likviditou.
Například v Bulharsku proběhlo hodnocení ex ante  
očekávaných ztrát / posouzení nedostatků předtím, 
než byla zafixována míra rizikové expozice a než byl 
určen konečný objem kapitálu fondu. V Rumunsku 
bylo hodnocení prováděno průběžně poté, co byla 
do právních předpisů na období 2007–2013 zave -
dena změna, podle níž měly být očekávané ztráty 
záručních fondů od roku 2011 předmětem hodno -
cení ex ante . Itálie svůj přístup k hodnocení ex ante 
v období 2007–2013 oficiálně potvrdila v rámci 
jednání ve Výboru pro rozvoj venkova o uzavírání 
finančních nástrojů.
Další závažné důvody vysvětlující, proč členské státy 
používají specifických finančních nástrojů, spočívají 
v nedostatku likvidity a v obtížích zemědělců se 
získáváním úvěrů.
11 Nařízení Komise (EU) č. 679/2011 ze dne 14. července 2011.
12 Ustanovení čl. 37 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.Každé opatření rozvoje venkova, v jehož rámci 
byly podporovány finanční nástroje, sledovalo 
jednoznačně a přesně stanovené cíle, a to v sou -
ladu s unijní legislativou a národními strategic -
kými plány. Právní předpisy EU neukládají povin -
nost vytyčovat výhradně takové cíle, které jsou 
měřitelné.
Co se týče programového období 2014–2020, jsou 
pro každou z oblastí, které pro EU představují pri -
ority z hlediska čerpání EZFRV, stanoveny předem 
kvantifikované cíle. Program musí obsahovat popis 
strategie a prokázat, že vybraná opatření související 
s prioritami EU vycházejí z řádné intervenční logiky, 
která je podložena předběžným posouzením.
Rámeček 2
Uvedené cíle odpovídaly stavu, kdy panoval vše -
obecný nedostatek úvěrových facilit. Další cíle jsou 
stanoveny v programech rozvoje venkova, a to 
v kontextu opatření, v jejichž rámci jsou podporo -
vány finanční nástroje. Odůvodnění a cíle finanč -
ních nástrojů mohou upravovat i příslušné dohody 
o financování, jež uzavírají členské státy se správci 
fondu.
Tyto obecné důvody objasňují, proč bylo nutno 
zřídit úvěrový fond. Jak podrobnosti k plnému 
odůvodnění používání finančních nástrojů, tak 
specifické cíle, jichž má být dosaženo, a strategie 
k vystoupení z těchto nástrojů – všechny tyto údaje 
jsou upraveny v „dohodě o financování“, kterou 
uzavřeli správce fondu ETEAN a ministerstvo jakožto 
řídicí orgán.
Tato skutečnost dokládá, že je přístup k progra -
mování konzistentní a že je v souladu s právními 
předpisy EU. V Litvě a Rumunsku hluboce zamrzl 
úvěrový trh, takže příjemci nebyli s to zajistit si ke 
svým projektům bankovní úvěry.
Další cíle jsou vymezeny v rámci konkrétních 
opatření.
K Rumunsku viz výše.
Odpovědi Komise 48
32
Splacení kapitálu fondu v plné výši formou jediného 
příspěvku z programu rozvoje venkova bylo v sou -
ladu s právními předpisy EU. Generované úroky 
zůstaly k dispozici záručnímu fondu na poskytování 
nových záruk. Tato částka bude zúčtována při uzá -
věrce finančních nástrojů.
Ukládání nevyužitých prostředků EZFRV na úročené 
účty, jež generuje další příjmy použitelné pro účely 
finančních nástrojů, je pokládáno za osvědčený 
postup. Na úročené účty lze ukládat i prostředky 
EZFRV, jež mají být použity na granty v rámci 
programů.
V případě Rumunska byly průběžně hodnoceny 
očekávané ztráty. Výsledky hodnocení byly zohled -
něny v celkovém rozpočtu vyčleněném na finanční 
nástroje, které se zde používají a jsou podporovány 
z EZFRV.
33
Ustanovení čl. 52 odst. 3 nařízení (ES) č. 1974/2006 
přesně definuje, jak má být naloženo se zdroji, které 
jsou během programového období navráceny do 
operace z investic fondů nebo které zbyly po zapla -
cení záruky (tj. tyto zdroje musí být použity podle 
dohody o financování, nebo vyrovnány v rámci 
účetní závěrky).
Poskytnutá záruka slouží jako jistota půjčky, kterou 
si konečný příjemce bere u finančního zprostředko -
vatele. Vrácením této půjčky (a případných souvi -
sejících úroků) konečný příjemce potvrzuje prove -
dení operace podpořené EZFRV, a v důsledku toho 
uvolňuje záruku, která již nemůže být spojována 
s rozpočtem EZFRV, neboť je již „spotřebována“, 
tedy nejméně jednou použita. Komise se nedo -
mnívá, že je uvedený postup v rozporu se zásadou 
řádného finančního řízení.28
Finanční nástroje rozvoje venkova jsou vhodné pro 
všechny potenciální investory do podniků, které by 
bylo možno podpořit z EZFRV.
V období 2007–2013 Komise zkvalitnila právní 
úpravu, když zavedla požadavek, aby byly ex ante  
hodnoceny očekávané ztráty záručních fondů.
Co se týče programového období 2014–2020, 
bude nutno provádět posouzení potřeb ve všech 
případech, kdy se členský stát rozhodne přispět 
prostředky z EZFRV na určitý finanční nástroj13. Další 
záruky plynou z ustanovení o průběžných platbách.
Viz též odpovědi k bodům 21 a 22.
30
Komise konstatuje, že k tomu, aby byla výše pří -
spěvku do fondu posouzena při uzávěrce jako 
způsobilá, nepostačuje samotná skutečnost, že byl 
příspěvek poskytnut.
31
Komise by ráda zdůraznila, že vykázané výdaje byly 
zaúčtovány správně. Komise však během svých vlast -
ních auditů v některých členských státech zazname -
nala, že převody prostředků ve prospěch finančních 
nástrojů byly neúměrně vysoké ve srovnání s tím, 
nakolik koneční příjemci tyto nástroje čerpali.
Komise konstatuje, že povaha finančních nástrojů 
neumožňuje, aby byly všechny sumy převedené 
v jejich prospěch okamžitě vynaloženy. Finanční 
nástroje potřebují čas, aby se vyvinuly v dobře fun -
gující mechanismus, a potřebují i počáteční likviditu, 
aby zajistily bezproblémové investice do podniků.
Otázka nadměrné kapitalizace14 je řešena v článku 
41 nařízení (EU) č. 1303/2013, který upravuje prů -
běžné platby prováděné na základě konkrétního 
dosaženého objemu vyplacení prostředků; tyto 
platby představují obecné pravidlo pro všechny 
finanční nástroje období 2014–2020.
13 Ustanovení čl. 37 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
14 Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 2/2012 hovoří 
o nadměrných přídělech pro finanční nástroje, nikoli o nadměrné 
kapitalizaci.
Odpovědi Komise 49
V souladu s článkem 15 a čl. 71 odst. 2 a 5 nařízení 
(ES) č. 1698/2005 byli žadatelé o podporu z určitého 
finančního nástroje hodnoceni podle výběrových 
kritérií, jež pro dané opatření stanovil příslušný 
subjekt. Výdaje byly totiž k financování z příspěvku 
z EZFRV způsobilé pouze tehdy, pokud byly vyna -
loženy na operace, o nichž rozhodl řídicí orgán 
daného programu nebo o nichž bylo rozhodnuto 
z jeho pověření v souladu s týmiž výběrovými 
kritérii.
Komise se domnívá, že finanční nástroje byly 
naprogramovány v souladu s právními předpisy EU 
i s platnými pravidly státní podpory.
36
Právní předpisy EU na programové období 2007–
2013 nestanoví požadavek, že by souhrnná výše 
všech zkombinovaných forem podpory nesměla 
překročit celkovou příslušnou výdajovou položku. 
Je rovněž třeba poznamenat, že záruky jsou 
v zásadě používány jako jistota do výše 80 % (sou -
kromé) části investice.
Viz rovněž odpovědi k bodům 34 a 35.
37
Viz odpověď Komise k bodu 34.
38
Na toto riziko upozornily rovněž audity Komise. Je 
však obtížné dospět k závěru, že objemy převádě -
ného kapitálu automaticky sledují účel obcházet 
pravidlo „N+2“. Spíše jsou známkou pomalejšího 
provádění programu, než jaké se plánovalo. V něko -
lika případech převedly členské státy kapitál v plné 
rozpočtované výši, i když neměly s pravidlem „N+2“ 
problém.
Příspěvky lze z programů rozvoje venkova převádět 
ve prospěch finančních nástrojů kdykoli v průběhu 
programového období.
Viz rovněž odpověď k bodu 26.Při uzávěrce jsou způsobilými výdaji záručních 
fondů všechny záruky, které byly uvolněny poté, 
co byly půjčky v programovém období úspěšně 
splaceny, a dále částka, která pokrývá pouze riziko 
spojené s aktivními zárukami (nikoli však celková 
výše vystavených aktivních záruk). Část aktivních 
záruk, která není pokládána za způsobilou, je nutno 
vrátit do programu.
Viz rovněž odpověď k bodu 31.
34
Finanční nástroje podporované z EZFRV zajis -
tily, aby měli přístup k financování příjemci, jimž 
finanční trhy nenabízejí možnost financovat pro -
jekt či jeho část, kterou je nutno spolufinancovat 
ze soukromých zdrojů. Pokud jde o programové 
období 2014–2020, nelze finanční nástroje používat 
na předběžné financování grantů a granty nelze 
používat na proplácení podpory obdržené z finanč -
ních nástrojů. Avšak podporu z grantů a finančních 
nástrojů lze zkombinovat a financovat takto jednu 
výdajovou položku za předpokladu, že celková výše 
všech zkombinovaných forem podpory nepřekročí 
celkovou výši této výdajové položky15.
Rámeček 3
Finanční nástroje sehrály důležitou roli v kon -
textu finanční a hospodářské krize, zejména v člen -
ských státech, kde panovaly napjaté finanční pod -
mínky nebo kde bylo pro příjemce obtížné zajistit 
spolufinancování.
35
Komise poznamenává, že EZFRV přispívá na finanční 
nástroje sdružující veřejné prostředky (EZFRV a spo -
lufinancování z vnitrostátních zdrojů).
Finanční nástroje nepředstavují nutně alternativu ke 
grantům, neboť granty i finanční nástroje lze pou -
žívat společně v rámci jediné operace a v souladu 
s platnými pravidly státní podpory.
15 Ustanovení čl. 37 odst. 7, 8 a 9 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Odpovědi Komise 50
Určení potenciálního trhu, což je velmi široký 
pojem, není jediným faktorem, který se k vyme -
zení a odhadu potřebného kapitálu fondu používá. 
Zohlednit je nutno i faktory další, např. celkový 
rozpočet, který je v rámci opatření k dispozici, 
investiční potřeby, posouzení přínosnosti finančních 
nástrojů, příspěvek finančních nástrojů k dosažení 
cílů opatření atd.
43
V případě Bulharska návrh obsahoval opatření, 
v jejichž rámci nelze finanční nástroje zřizovat.
Pokud jde o Itálii, nepůsobily částky, které jme -
nované regiony vykázaly, v okamžiku úhrady do 
záručního fondu jako nepřiměřeně vysoké.
K Sicílii viz rovněž odpověď k bodu 39.
V případě Litvy vyvstala nadměrná kapitalizace až 
v době, kdy zamrznutí úvěrového trhu poněkud 
ustoupilo a kdy banky začaly opět poskytovat 
úvěry. Litva se rozhodla objem finančního nástroje 
snížit.
V Rumunsku byla nadměrná kapitalizace znám -
kou neschopnosti finančních nástrojů aktivovat 
komerční úvěry v kontextu hluboké finanční krize 
a propadu poptávky, kdy byla vážně zpochybněna 
ziskovost veškerých investic.
Viz rovněž odpověď k bodu 32.
Rámeček 5
Skutečnost, že byl fond v roce 2014 využíván jen 
v omezeném rozsahu, lze přičíst tomu, že byl fond 
zřízen pozdě (v prosinci 2013), že investoři v pod -
mínkách hluboké hospodářské krize v zemi zau -
jímají nadále zdráhavý postoj, že s tímto druhem 
nástroje nejsou dostatečné zkušenosti a že ani další 
vývoj v zemi nebyl pro investice příznivý.
Komise považuje uvedený příklad za osvědčený 
postup, který dokládá, jak členský stát hospodaří 
s rozpočtovanými prostředky v závislosti na tom, jak 
se v oblasti v působnosti programu vyvíjí finanční 
situace a jaká panuje poptávka po financování.Rámeček 4
Záměrem bylo urychlit aktivaci úvěrového fondu, 
neboť diskuse a jednání trvaly déle, než se předpo -
kládalo. Všichni zúčastnění chtěli zavést finanční 
nástroje do praxe bez dalších prodlev. Administra -
tivní přípravy byly zakončeny v prosinci 2013, kdy 
byl úvěrový fond formálně zřízen.
Komise poznamenává, že i v maximálním inter -
valu odhadů zbývá na granty k dispozici poměrně 
vysoký objem prostředků (mezi 70 % a 90 %).
Zdroje nevyužité prostřednictvím finančních 
nástrojů lze přeprogramovat a využít na jiné formy 
pomoci.
Viz též odpovědi k bodům 31, 38 a 39.
40
Komise jednala v souladu s pravidly.
Komise konstatuje, že v případě nižšího čerpání 
prostředků musí členské státy prostředky vrátit zpět 
ve prospěch programů. Tím se zvyšuje riziko rušení 
prostředků na závazky na rok, v němž dochází k pře -
programování zdrojů.
Viz rovněž odpovědi Komise k bodu 31 a rámečku 4.
41
Viz odpověď Komise k bodu 31.
42
Komise konstatuje, že potenciální trh je určován 
předem, kdežto nástroje mohou fungovat až do 
uzávěrky programů rozvoje venkova při měnícím se 
vývoji na finančních trzích a za měnících se hospo -
dářských podmínek. S finančními nástroji, které se 
používají na úrovni EU, je situace podobná.
Odpovědi Komise 51
46
Komise konstatuje, že právní předpisy EU na období 
2007–2013 nestanoví definici EU pro míru rizikové 
expozice.
Pokud jde o programové období 2014–2020, posu -
zování míry rizikové expozice, o němž čl. 42 odst. 1 
písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 hovoří jako 
o předběžném posouzení rizik, je odrazem nutnosti, 
aby příspěvek z programu dostatečně pokrýval oče -
kávané i neočekávané ztráty z nových půjček.
47
Komise má za to, že poskytne -li záruční fond záruky 
za 20 % portfolia půjček a na konci vykazuje pouze 
1 % čerpaných záruk, je to ve skutečnosti dokladem 
kvality půjček.
Multiplikátor by měl být počítán v závislosti na okol -
nostech případu. Hodnota 20 % v tomto případě 
je však poměrně nízká, takže by neměla vyvolá -
vat otázku, zda nedošlo k nadměrné kapitalizaci 
(dokonce podle obecného rámce, jímž se řídí státní 
podpora, lze horní limit záruk ve výši 25 % automa -
ticky vyjmout z oznamovací povinnosti – viz článek 
21 obecného nařízení o blokových výjimkách).
Komise dále zastává názor, že se v nízké míře 
selhání (platební neschopnosti) odrážela i neochota 
bankovního sektoru podporovat rizikovější operace.
48
Komise poznamenává, že celkový objem záruk 
vystavených konečným příjemcům do konce roku 
2013 činil 249,6 milionu EUR, tedy zhruba 60 % z pří -
spěvků do fondů.
Komise podotýká, že finanční nástroje, které Účetní 
dvůr auditoval, jsou doposud aktivní a budou 
nadále používány v letech 2014–2015.
Viz též odpovědi k bodům 12 a 39.Ze srovnání ex post  nevyplývá, že v době, kdy byly 
finanční nástroje zřizovány, byla odhadovaná výše 
potřebného kapitálu nadhodnocena. Pro výši 
příspěvku z programu rozvoje venkova ve pro -
spěch fondu hovořily i další důvody, např. důvody 
popsané v bodě 42.
44
Viz odpověď Komise k bodu 28.
Rámeček 6
Zdroje nevyužité prostřednictvím finančních 
nástrojů lze přeprogramovat a vyčlenit na jiné 
formy pomoci.
Viz rovněž odpověď k bodu 31.
Pokud jde o Bulharsko, byly potenciální investice 
původně navrhované tímto členským státem zredu -
kovány poté, co je Komise přezkoumala. Zřizování 
a uplatňování finančních nástrojů  – včetně prová -
dění a kontroly předběžného posouzení – je v kom -
petenci členských států. Není věcí Komise posky -
tovat specifické know -how vázané na určitý region 
či stát, aby bylo možno propočítat ve spojitosti 
s finančními nástroji konkrétní technické parametry.
Pokud jde o Rumunsko, viz odpověď Komise 
k bodu  43.
45
Finanční trhy jsou dynamické a mohou se měnit, 
jak ukázala nedávná finanční a hospodářská krize. 
Dlouhodobé prognózy se tak mohou ukázat jako 
nespolehlivé. Právní předpisy EU na programové 
období 2014–2020 proto umožňují, aby každé 
předběžné posouzení obsahovalo ustanovení o pří -
padných středně- až dlouhodobých přezkumech 
a aktualizacích, tak aby byly přesným způsobem 
reflektovány možné změny tržních podmínek.
Odpovědi Komise 52
58
Na vyplácení prostředků v rámci zmiňovaných 
nástrojů je dosud čas. Částku, jež byla konečným 
příjemcům vyplacena, bude Komise schopna potvr -
dit až koncem programového období.
Viz též odpověď Komise k bodu 55.
59
Viz odpovědi Komise k bodům 52 a 58.
60
Komise se domnívá, že využívání veřejného finan -
cování na řádně fungujících trzích (nebo na trzích, 
jež se k tomuto stavu viditelně navracejí) musí být 
pečlivě vyhodnocováno, tak aby jím nebyla narušo -
vána hospodářská soutěž.
V případě Řecka byl fond zřízen až koncem roku 
2013, takže prostředky z něj začaly být konečným 
příjemcům reálně vypláceny až v polovině roku 
2014. V případě Litvy dokázal bankovní systém kon -
cem roku 2012 obnovit běžné úvěrové toky, čímž se 
zdroje EZFRV staly částečně nadbytečnými. Totéž 
platí pro Lotyšsko, kde měl fond navíc specifické 
zaměření.
61
Právní předpisy EU nevyžadují, aby členské státy 
neprodleně použily zdroje navrácené do fondu. 
Revolvingové mechanismy jsou sjednávány 
v dohodě o financování a závisejí na zvláštní situaci 
a kontextu, v němž finanční nástroj působí. Členské 
státy se například mohou rozhodnout, že budou 
vrácené zdroje „shromažďovat“ a že zřídí nový 
finanční nástroj pro účely nového finančního pro -
duktu či ke splnění nového cíle. Právní předpisy na 
období 2007–2013 umožňují, aby byly zdroje opě -
tovně používány na finanční nástroje po neurčitou 
dobu.
62
Pro období 2014–2020 byl zaveden vylepšený sy  -
stém monitorování a podávání zpráv. Tento systém 
je zakotven v článku 46 nařízení (EU) č. 1303/2013, 
který umožňuje posuzovat výkonnost finančního 
nástroje z hlediska revolvingového a pákového 
efektu.49
Obdobné přístupy byly při výpočtech na základě 
různých scénářů uplatněny i v případě Litvy a Lotyš -
ska, kde byly zřízeny úvěrové fondy.
52
Komise poznamenává, že některé finanční nástroje 
zahájily svou činnost až ke konci auditu a budou 
uplatňovány další dva roky.
53
Průměrná míra vyplácení prostředků, jež byla vypo -
čtena za celý základní soubor finančních nástrojů, 
neodráží tempo čerpání konkrétních fondů. 
V oblasti politiky soudržnosti byla celá řada fondů 
zřízena teprve v roce 2012. V jejich případě by tedy 
nízká míra čerpání ke konci uvedeného roku neměla 
být důvodem ke znepokojení.
Pomocí revolvingového efektu lze finanční nástroje 
poměřovat pouze tehdy, je -li tento efekt zjišťován 
ke konci jejich životního cyklu, což platí zejména 
pro fondy zřízené koncem programového období.
55
Ve skutečnosti se zlepšila situace na finančním trhu 
a oproti minulosti dochází k méně případům selhání 
(viz předchozí příklad v bodě 47, podle něhož 
záruka za 20 % půjček vedla k pouhému 1 % nespla -
cených půjček).
56
Viz odpověď Komise k bodu 55.
57
Uvedené změny byly odrazem skutečných potřeb 
finančních nástrojů. Zdroje nevyužité prostřednic -
tvím finančních nástrojů byly přeprogramovány 
a využity na jiné formy pomoci.
Odpovědi Komise 53
66
Viz rovněž odpověď k bodům 63–65.
67
Viz odpověď Komise k bodu 60.
Rámeček 7
Komise se domnívá, že odhady by měly brát 
v úvahu skutečné sumy, jež byly dány fondům 
k dispozici po posledních změnách v programech 
rozvoje venkova. Tyto částky totiž výpočet páko -
vého efektu ovlivňují.
68
Zřízení finančních nástrojů v rámci EZFRV zname -
nalo pro některé členské státy zcela novou kon -
cepci, s níž bylo nutno se nejprve obeznámit. Uvá -
děná prodleva byla ve většině případů dána právě 
novostí těchto nástrojů v kontextu politiky rozvoje 
venkova, zadávání veřejných zakázek a problema -
tiky státní podpory.
Komise věnovala tématu využívání finančních 
nástrojů intenzivní informační a propagační úsilí, 
a to ve výborech pro rozvoj venkova, sítích, v rámci 
školení, při informačních akcích, dvoustranných 
schůzkách se zástupci členských států i formou 
komplexních pokynů.
Pokud jde o nové programové období, poskytla 
Komise potřebné metodické vedení i k tomu, jak 
mají být finanční nástroje uplatňovány. Komise 
zejména členské státy informovala o různých mož -
nostech, které se nabízejí, aby byly řídicí orgány s to 
finančních nástrojů náležitě využívat.
V letech 2014–2020 budou fondy již zřízené ve své 
činnosti pokračovat anebo bude možno zřizovat 
fondy nové podle modelů, jež navrhla Komise (např. 
standardní nástroje)16. Očekává se, že tímto způso -
bem budou prodlevy výrazně zredukovány.
16 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 964/2014 ze dne 11. září 
2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013, pokud jde o standardní 
podmínky pro finanční nástroje.63
Dosažení silného pákového efektu není hlavním 
cílem finančních nástrojů. Finanční nástroje jsou 
prostředníkem k tomu, aby byla z programu poskyt -
nuta podpora konečným příjemcům. Efekty, jichž 
finanční nástroje dosahují (např. revolvingový 
či pákový efekt), představují výhody, nikoli však 
samotné cíle.
Pákový efekt, který se může lišit mezi odvětvími, 
regiony i finančními produkty, by měl být sjednán 
v dohodě o financování týkající se konkrétního 
finančního nástroje.
Co se týče účasti soukromých investorů, Komise by 
ráda odkázala na předpisy o státní podpoře, které 
upravují financování za použití rizikového kapitálu 
(obecné nařízení o blokových výjimkách) a vyžadují 
určitou účast soukromého investora. Definice páko -
vého mechanismu, s níž pracuje Komise, zahrnuje 
všechny (soukromé i veřejné) příspěvky, jež jsou 
poskytnuty nad rámec prostředků EU.
64
Z definice aktivace mimorozpočtových zdrojů 
(pákového efektu) ve finančním nařízení vyplývá, že 
se do aktivace započítávají všechny veřejné pří -
spěvky poskytnuté nad rámec příspěvku EU.
EZFRV nepředstavuje oproti ostatním fondům 
v rámci sdíleného řízení žádnou výjimku.
65
Ustanovení čl. 37 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 
nestanoví definici pákového efektu a v žádném 
případě by nemělo být chápáno jako odchylka od 
ustanovení finančního nařízení. Uvedené ustano -
vení pouze vyžaduje, aby předběžné posouzení 
přihlédlo k očekávanému pákovému efektu, jenž 
z vytvoření finančních nástrojů plyne. Způsob 
výpoč   tu pákového efektu však nabízí např. čl. 39 
odst. 5 nařízení o společných ustanoveních.
V souladu s platnými předpisy je povinnost spo -
lufinancování politiky rozvoje venkova stano -
vena na úrovni programu. Jednotlivé operace 
(např. fondy) mohou, ale nemusí být spolufinanco -
vány na vnitrostátní úrovni.
Odpovědi Komise 54
Co se týče rámce na období 2014–2020, jsou ukaza -
tele výkonnosti stanoveny v článku 12 nařízení (EU) 
č. 480/2014. Dále jsou členské státy podle článku 46 
nařízení (EU) č. 1303/2013 povinny podávat o finanč -
ních nástrojích pravidelné zprávy.
Souhrnná odpověď Komise k bodům 72 
až 75
Postupy k ukončení činnosti finančních nástrojů 
a vystoupení z nich musí být předmětem ujednání 
mezi řídicím orgánem a správcem fondu v dohodě 
o financování, kteří musí zajistit, aby byla adekvátně 
zohledněna relevantní právní úprava.
V rámci sdíleného řízení a v souladu se zásadou 
subsidiarity se Komise musí přesvědčit, zda členské 
státy zavedly vhodné řídicí a kontrolní systémy.
Pokud jde o období 2007–2013, poskytovala Komise 
metodické vedení všem členským státům, jež o ně 
požádaly. V současnosti připravuje Komise pokyny 
k uzavírání programů z období 2007–2013.
Metodické vedení, jež bude Komise poskytovat 
k období 2014–2020, projde vylepšením a bude 
ucelenější. Dodržování právních předpisů a meto -
dického vedení bude ověřováno při schvalování 
účetních závěrek.
77
Uváděná úprava není obsažena v právních předpi -
sech. Komise doporučuje členským státům, aby se 
držely ustanovení v pokynech.
Různé interpretace byly vyjasněny během jednání 
Výboru pro rozvoj venkova v roce 2014.
78
Viz odpovědi k bodům 61 a 72–75.Rámeček 8
V některých členských státech přivodilo zhroucení 
finančních trhů a následná hospodářská krize stav 
insolventní poptávky (společností v hospodářských 
potížích či v úpadku). Tím jsou kromě dalších, vněj -
ších faktorů vysvětleny zmíněné prodlevy a nízká 
míra čerpání fondů.
69
Komise se domnívá, že by se hodnocení výkon -
nosti finančních nástrojů mělo zaměřovat i na to, 
jakých výsledků, včetně revolvingového a páko -
vého efektu, je prostřednictvím těchto spolufinan -
covaných finančních nástrojů dosahováno. Toto 
hodnocení by mělo přihlížet i k různým situacím, 
jež mohou vyvstat. Vývoj hodnot, jichž jednotlivé 
ukazatele nabývají, bude třeba posuzovat pečlivě 
v jejich kontextu. Hodnotou ukazatele posuzovanou 
izolovaně totiž nelze výkonnost poměřovat.
Finanční nástroj je prostředkem, jak podporu z pro -
gramu skutečně dostat ke konečným příjemcům. 
Hlavním výkonnostním ukazatelem je tedy pří -
spěvek z programu, který byl vynaložen v souladu 
s programovými cíli.
Komise má za to, že jsou pákový a revolvingový 
efekt zkorelovány negativně (tedy že čím vyšší je 
efekt pákový, tím nižší je efekt revolvingový).
Komise dále poukazuje na čtyři ukazatele výkonnosti 
stanovené v článku 12 nařízení (EU) č. 480/2014.
70
Komise konstatuje, že společný rámec pro monito -
rování a hodnocení na období 2007–2013 nestanoví 
ukazatele, jež by byly pro všechny finanční nástroje 
společné. Tento rámec však předpokládá, že budou 
používány ukazatele doplňující17, které si vymezí 
členské státy, tak aby bylo možno monitorovat 
a hodnotit specifické parametry programů rozvoje 
venkova. Je třeba nalézt rovnováhu mezi přiměře -
ným množstvím společných ukazatelů, které budou 
monitorovány u všech programů rozvoje venkova, 
a ukazateli doplňujícími, jež budou sledovány jen 
u některých těchto programů v případě potřeby. 
Veškeré ukazatele výkonnosti by měly být sjednány 
mezi řídicím orgánem a finančním nástrojem.
17 Ustanovení čl. 81 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Odpovědi Komise 55
85
Normotvůrce svěřil přezkum předběžného posou -
zení do působnosti řídicích orgánů.
86
Kromě povinného předběžného posouzení a prů -
běžných plateb obsahují nové právní předpisy 
i další náležité záruky k tomu, aby bylo uvedené 
potenciální riziko zmírněno. Jedná se např. o moni -
torování a podávání komplexních zpráv.
Komise dále poznamenává, že v 75 % případů 
(9 z 12) se použitá míra rizikové expozice pohybuje 
v intervalu od 2 do 5.
Jako obecné pravidlo platí, že je v období 2014–
2020 úhrada následujících splátek podmíněna 
předchozí absorpcí kapitálu.
87
Podle právních předpisů EU lze finanční nástroje 
zřizovat během programového období 2014–2020 
kdykoli. S jejich uplatňováním lze v uvedeném 
období začít neprodleně poté, co budou přijaty 
nové programy, a to již v roce 2015. Například 
nizozemský program rozvoje venkova na období 
2014–2020 byl přijat v lednu 2015 a tento program 
počítá i se zřízením finančního nástroje, jenž bude 
podporován z EZFRV18.
Viz též odpověď Komise k bodu 68.
88
Finanční nástroje by měly poskytovat programo -
vou podporu v situaci, kdy selhává trh, kdy inves -
tice dosahují suboptimálních objemů nebo kdy 
vyvstanou specifické investiční potřeby. Stav, kdy je 
takováto podpora nadále poskytována na trhu, na 
němž nejsou veřejné intervence již zapotřebí, není 
v souladu s pravidly pro státní podporu a odporuje 
zásadě řádného finančního řízení.
18 Viz příslušná prezentace na internetové stránce http://www.
fi-compass.eu .79
Komise konstatuje, že zdroje EZFRV, které jsou 
vráceny do fondů poté, co jsou alespoň jednou 
použity, již nepředstavují zdroje EU. Po uzávěrce je 
na odpovědnosti členských států, aby tyto zdroje 
použily ku prospěchu jednotlivých podniků, jak 
stanoví právní předpisy EU, a aby přitom dodržely 
platná pravidla pro státní podporu. Tyto zdroje lze 
použít i na jiné finanční nástroje.
Viz též odpovědi k bodům 5, 33, 61 a 72–75.
80
Komise koná své povinnosti při uzavírání programů 
rozvoje venkova z období 2007–2013.
Za činnost, která jde nad rámec uzavírání programů 
a netýká se rozpočtu EU, odpovídají členské státy.
82
Podle názoru Komise obsahují nové právní předpisy 
celou řadu dalších ustanovení, kterými se finanční 
nástroje rozvoje venkova řídí (např. ustanovení 
o kontrole, způsobilosti výdajů, opětovném pou -
žití prostředků, kombinování finančních nástrojů 
s granty, o možnostech jmenovat správcem fondu 
různé subjekty, včetně možností stanovených pro 
řídící orgány, dále ustanovení o výběru zprostřed -
kujících subjektů a konečných příjemců, o správních 
nákladech a poplatcích atd.).
83
Komise se domnívá, že nová právní úprava dosta -
tečně řeší zmíněný problém a že zmírňuje potenci -
ální rizika.
Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 31 a 41.
84
Viz odpovědi Komise k rámečku 4 a bodu 31.
Odpovědi Komise 56
V období let 2014–2020 je nabízeno společné meto -
dické vedení v oblasti politik, jež spadají do režimu 
sdíleného řízení. Předmětem tohoto vedení je 
problematika finančních nástrojů. Tentýž přístup je 
uplatňován na otázku přístupu k fondům ve všech 
uvedených politikách.
Závěry a doporučení
96
Komise podotýká, že finanční nástroje byly 
v období 2007–2013 uplatněny v sedmi členských 
státech, což je významný posun oproti období 
2000–2006, kdy jich využily pouze státy dva.
Právní rámec EU na programové období 2007–2013 
nabízí při provádění opatření rozvoje venkova 
značnou flexibilitu. Komise je toho názoru, že 
tento rámec zohledňuje specifika rozvoje venkova, 
a finanční nástroje podporované z EZFRV tuto 
skutečnost reflektují. Působnost EZFRV a oblasti, do 
nichž směřují zásahy z tohoto fondu, včetně zvlášt -
ních podpůrných opatření19, jsou vymezeny v naří -
zení Rady (ES) č. 1698/2005 a nařízení Komise (ES) 
č. 1974/2006. Každé opatření rozvoje venkova se řídí 
různými pravidly způsobilosti a ustanoveními, která 
musí finanční nástroje zřízené v rámci opatření 
respektovat a která by měla být zakomponována do 
dohody o financování.
V roce 2011 byl zaveden požadavek, aby v případě, 
že EZFRV spolufinancuje operace zahrnující záruční 
fondy, byly řádně ex ante  hodnoceny očekávané 
ztráty20.
19 Například podpora investic do modernizace zemědělských 
podniků, do přidávání hodnoty zemědělským a lesnickým 
produktům, zakládání a rozvoje mikropodniků ve venkovských 
oblastech, diverzifikace činnosti na činnosti nezemědělské povahy, 
obnovy vesnic atd.
20 Nařízení Komise (EU) č. 679/2011 ze dne 14. července 2011.Období trvání finančního produktu bude primárně 
záviset na typu podpořené investice. Dlouhodobé 
investice do infrastrukturních projektů budou mít 
životní cyklus odlišný od krátkodobých investic do 
mikroúvěrů.
Viz též odpovědi k bodům 43 a 60 a k rámečku 5.
89
Viz odpověď Komise k bodu 5.
90
Výkonnost je v případě EZFRV posuzována pro -
střednictvím zvláštních hodnocení. Hodnocení 
v polovině období, jejichž předmětem bylo progra -
mové období 2007–2013, byla prováděna příliš brzy 
na to, aby mohla postihnout i výsledky a výkon -
nost finančních nástrojů. Dopad opatření rozvoje 
venkova lze posoudit až s dostatečným časovým 
odstupem. Více výsledků se tedy očekává až v kon -
textu hodnocení ex post , jež provádějí členské státy 
a jejichž souhrn Komise představí v roce 2017.
Viz též odpověď Komise k bodu 70.
91
Zapojení soukromých investic není pokládáno za 
případ aktivace mimorozpočtových zdrojů podle 
finančního nařízení.
Aktivační (pákový) poměr závisí na tom, o jaký druh 
finančního nástroje a projektu a o který region se 
jedná. Regulatorní rámec tedy nemůže pro aktivační 
poměr stanovovat určitou cílovou hodnotu. Komise 
v současné době připravuje na téma aktivace 
mimorozpočtových zdrojů metodické vedení.
95
Podpora z EZFRV za období 2007–2013 je posky -
tována podle pravidel státní podpory v odvětví 
zemědělství a v souladu s nařízením Rady (ES) 
č. 1698/2005 a nařízením Komise (ES) č. 1974/2006.
Viz rovněž odpovědi Komise k bodům 35 a 37.
Odpovědi Komise 57
V neposlední řadě zřídila Komise tzv. „ fi‑compass “, 
platformu komplexní technické pomoci, která bude 
ve spojitosti s finančními nástroji podporovanými 
z ESI fondů v období 2014–2020 nabízet metodické 
vedení a podporu při zvyšování povědomí jak 
Komisi, tak členským státům a zúčastněným stra -
nám23. V rámci svého pracovního programu bude 
platforma „ fi‑compass “ generovat i výstupy speci -
fické pro EZFRV.
98
Podle zásad subsidiarity a sdíleného řízení spadá 
zřizování a uplatňování finančních nástrojů, jakož 
i hodnocení poptávky do kompetence členských 
států.
Zřízení finančních nástrojů v rámci EZFRV zna -
menalo pro některé členské státy zcela novou 
koncepci, s níž bylo nutno se nejprve obeznámit. 
Komise věnovala tématu využívání finančních 
nástrojů intenzivní informační a propagační úsilí, 
a to ve výborech pro rozvoj venkova, sítích, v rámci 
školení, při informačních akcích, dvoustranných 
schůzkách se zástupci členských států i formou 
komplexních pokynů.
Komise se domnívá, že nové předpisy jsou dosta -
tečně motivující (např. stanoví vyšší míru spolufi -
nancování24, členské státy spolufinancování zajišťují 
až později během prováděcího období, namísto 
proplácení vzniklých výdajů v případě grantů jsou 
předběžně financovány investice). Domnívá se dále, 
že pobídky spojené s investicemi (např. odlišná způ -
sobilost DPH25, způsobilost pracovního kapitálu26) 
nabízejí oproti grantům dostatek výhod.
23 Podrobnosti viz http://www.fi -compass.eu .
24 Podle čl. 59 odst. 4 písm. d) nařízení (EU) č. 1305/2013 se 
sazba příspěvku pro dané opatření navyšuje o 10 dodatečných 
procentních bodů v případě příspěvků na finanční nástroje 
uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 a činí 
100 % v případě finančních nástrojů zřízených na úrovni Unie 
uvedených v čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013. 
Podobný přístup platí pro příspěvky, jež na finanční nástroje 
poskytují EFRR a Fond soudržnosti.
25 Ustanovení čl. 37 odst. 11 nařízení (EU) č. 1303/2013.
26 Ustanovení čl. 45 odst. 5 nařízení (EU) č. 1305/2013.V programovém období 2014–2020 je toto před -
běžné posouzení již povinné u všech operací, na 
nichž se podílejí finanční nástroje spolufinancované 
z EZFRV21. Právní předpisy dávají členským státům 
pobídky k tomu, aby finanční nástroje používaly. 
Členské státy mají dále možnost začít nástroje 
uplatňovat bezprostředně za pomoci modelů při -
pravených k realizaci, např. standardních modelů. 
Komise poskytuje členským státům a zúčastněným 
stranám též potřebné metodické vedení a bude 
v tom pokračovat i po zbytek období 2014–2020.
97
Komise se domnívá, že právní rámec na programové 
období 2014–2020 řeší problémy, na něž Účetní 
dvůr upozorňuje, dostatečně dobře.
Otázka nadměrné kapitalizace je řešena v článku 41 
nařízení (EU) č. 1303/2013, který upravuje průběžné 
platby prováděné na základě konkrétního dosa -
ženého objemu vyplacení prostředků; tyto platby 
představují obecné pravidlo pro všechny finanční 
nástroje období 2014–2020.
Klíčové aspekty výkonnosti jsou dobře ošetřeny 
monitorováním finančních nástrojů podporovaných 
z evropských strukturálních a investičních fondů; 
tyto aspekty jsou vymezeny v článku 46 nařízení 
(EU) č. 1303/2013. Komise dále poukazuje na čtyři 
ukazatele výkonnosti stanovené v článku 12 naří -
zení (EU) č. 480/2014.
S cílem podnítit využívání finančních nástrojů 
Komise nyní v oblasti zemědělství a rozvoje venkova 
těsněji spolupracuje s Evropskou investiční bankou 
(EIB), s níž dne 14. července 2014 podepsala memo -
randum o porozumění22. Tato spolupráce nabízí 
možnost využít zkušeností a znalostí, jež skupina 
EIB v oblasti finančních nástrojů a jejich uplatňování 
při rozvoji venkova nashromáždila.
21 Ustanovení čl. 37 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
22 Viz prohlášení č. 14/225 ze dne 14. 7. 2014.
Odpovědi Komise 58
Doporučení 2
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je 
zčásti již splněno.
Pomocí výše uvedené platformy „ fi‑compass “ je 
nabízeno obecné i fondově specifické metodické 
vedení k předběžným posouzením. Toto vedení se 
týká i celého EZFRV, jakož i konkrétních odvětví, 
např. zemědělství a lesnictví.
100
Komise má za to, že výkonnost je posuzována 
zejména prostřednictvím hodnocení. Dopad opat -
ření rozvoje venkova lze posoudit až s dostatečným 
časovým odstupem. Více výsledků se tedy očekává 
až v kontextu hodnocení ex post , jež provádějí 
členské státy a jejichž souhrn Komise představí 
v roce 2017.
Řídicí orgány uváděly specifické údaje k operacím, 
při nichž byly finanční nástroje použity, v příloze 
výročních zpráv o pokroku. K těmto údajům patřily 
mj. pákový efekt a výkonnost.
Komise má za to, že své povinnosti dohledu vykoná -
vala řádně.
Doporučení 3
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že je 
zčásti již splněno.
Komise vypracovala standardní modely úvěro -
vých a záručních fondů, jež mají působit v oblasti 
rozvoje venkova. V rámci výše uvedené platformy 
„fi‑compass “ Komise v současnosti zkoumá příleži -
tost k vypracování dalšího modelu, např. pro oblast 
energetické účinnosti a energie z obnovitelných 
zdrojů. Tento model by měl být předložen koncem 
roku 2015.
Pokud jde o kooperaci se skupinou EIB, podepsala 
Komise zvláštní memorandum o porozumění, které 
upravuje spolupráci v oblasti zemědělství a rozvoje 
venkova. Očekává se, že EIB by měla v rámci této 
spolupráce nabízet členským státům specifický sy  -
stém finančních nástrojů, který by měl být uplatňo -
ván v rámci EZFRV. Zvláštní akce plynoucí z tohoto 
memoranda je plánována již na 23. března 2015.V letech 2014–2020 budou fondy již zřízené ve své 
činnosti pokračovat anebo bude možno zřizovat 
fondy nové podle modelů, jež navrhla Komise (např. 
standardní nástroje)27.
Normotvůrce finanční nástroje vymezil jako druh 
podpory, která je v programových obdobích 2007–
2013 a 2014–2020 poskytována k realizaci zvláštních 
opatření rozvoje venkova.
Doporučení 1
Komise souhlasí s tím, že by měla identifikovat 
problémy, zvláštní charakteristiky a překážky bránící 
tomu, aby byly v rámci EZFRV zřizovány finanční 
nástroje.
Tuto analýzu Komise provede za pomoci platformy 
„fi‑compass “, jež má poskytovat komplexní tech -
nickou pomoc ve spojitosti s finančními nástroji 
podporovanými z ESI fondů v období 2014–2020. 
Tato platforma bude nabízet metodické vedení 
a podporu při zvyšování povědomí jak Komisi, tak 
členským státům a zúčastněným stranám28.
Zbytek doporučení je určen členským státům.
99
Podle zásad subsidiarity a sdíleného řízení spadá 
zřizování a uplatňování finančních nástrojů, jakož 
i hodnocení poptávky do kompetence členských 
států.
Mají -li být zajištěny bezproblémové investice do 
podniků, musí finanční nástroje disponovat určitou 
likviditou.
27 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 964/2014 ze dne 11. září 
2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013, pokud jde o standardní 
podmínky pro finanční nástroje.
28 Podrobnosti viz http://www.fi -compass.eu .
Odpovědi Komise 59
Pokud jde o období 2007–2013, poskytovala 
Komise metodické vedení všem členským státům, 
jež o ně požádaly. V roce 2015 byly přijaty pokyny 
k uzavírání programů rozvoje venkova na období 
2007–201329. Dodržování právních předpisů a meto -
dického vedení bude ověřováno při schvalování 
účetních závěrek.
Metodické vedení, jež bude Komise poskytovat 
k období 2014–2020, projde vylepšením a bude 
ucelenější.
Doporučení 6
Komise toto doporučení přijímá, nakolik jsou jeho 
předmětem pravidla pro uzavírání programů roz -
voje venkova z období 2007–201330.
Komise konstatuje, že podle platných právních 
předpisů EU na období 2007–2013 je na zodpo -
vědnosti členských států, aby vypracovaly přesná 
a funkční prováděcí pravidla, k nimž budou patřit 
i vhodné postupy k vystoupení z jednotlivých 
nástrojů finančního inženýrství.
29 C(2015) 1399 final, 5. 3. 2015.
30 C(2015) 1399 final, 5. 3. 2015.101
Finanční trhy jsou dynamické a mohou se měnit, 
jak ukázala nedávná finanční a hospodářská krize. 
Dlouhodobé prognózy se tak mohou ukázat jako 
nespolehlivé. Právní předpisy EU na programové 
období 2014–2020 proto umožňují, aby každé 
předběžné posouzení obsahovalo ustanovení o pří -
padných středně- až dlouhodobých přezkumech 
a aktualizacích, tak aby byly přesným způsobem 
reflektovány možné změny tržních podmínek.
Doporučení 4
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že se 
na jeho splnění pracuje.
Pro období 2007–2013 byla přijata přechodná 
pravidla.
Pokud jde o období 2014–2020, proběhnou s člen -
skými státy jednání o uzávěrce uvedeného období, 
až se bude její termín blížit a až bude třeba vyme -
zit přechodná pravidla.
V roce 2014 poskytla Komise řídicím orgánům meto -
dické vedení v otázce finančních nástrojů, jež jsou 
používány v programech financovaných z evrop -
ských strukturálních a investičních fondů v období 
2014–2020.
Doporučení 5
Toto doporučení je určeno členským státům.
103
Komise poznamenává, že je zodpovědností vnitro -
státních orgánů zajistit, aby byly jednotlivé ope -
race provedeny v souladu s použitelnými právními 
předpisy. Problémy související s finančními nástroji 
Komise hodnotí během svých auditů.
Podle platných právních předpisů EU na období 
2007–2013 musí být postupy k ukončení činnosti 
finančních nástrojů a vystoupení z nich předmětem 
ujednání mezi řídicím orgánem a správcem fondu 
v dohodě o financování, kteří musí zajistit, aby byla 
adekvátně zohledněna relevantní právní úprava. 
V rámci sdíleného řízení a v souladu se zásadou 
subsidiarity se Komise musí přesvědčit, zda členské 
státy zavedly vhodné řídicí a kontrolní systémy.

JAK ZÍSK AT PUBLIK ACE EU
Bezpla tné publik ace:
  jeden výtisk : 
prostř ednic tvím stránek EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu);
  více výtisk ů, plak áty či pohlednic e: 
v zast oupeních Evropské unie (http://ec .europa.eu/r epresen t_cs .htm)  
a v delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_cs .htm);  
můž ete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_cs .htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informac e jsou posk ytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někt eří oper átoři, telefonní automa ty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpopla tnit).
Plac ené publik ace:
 prostř ednic tvím stránek EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
Účetní dvůr zkoumal úspěšnost finančních nástrojů 
(úvěrových a záručních fondů) v oblasti rozvoje venkova 
v období 2007–2013 a  jejich potenciál pro období 
2014–2020. Tyto nástroje byly podle jeho zjištění prozatím 
neúspěšné, protože byly jednak nadměrně kapitalizovány 
a jednak se nenaplnil jejich potenciál v  podobě pákového 
a revolvingového efektu. Pokud jde o období 2014–2020, 
Účetní dvůr dospěl k závěru, že dosáhnout žádoucího 
dopadu bude nehledě na zlepšení související legislativy 
značně náročné.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR