SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

Zapojení mladých lidí do zaměstnání

I. Úvod

Krize, jíž Evropa od roku 2008 prochází, má mimořádně silný dopad na mladé lidi, a tento dopad se stále zvětšuje: ve třetím čtvrtletí roku 2012 dosáhla míra nezaměstnanosti mládeže 22,7 %, tedy dvojnásobku míry nezaměstnanosti dospělých[1], a nic nenasvědčuje tomu, že by se situace měla zlepšit. To, že přechod mladých lidí ze školy do zaměstnání je zdlouhavý a obtížný, není jen bezprostředním důsledkem krize, ale rovněž strukturálních problémů ve vzdělávacím systému a na trhu práce. Situace mladých lidí je již příliš dlouho těžší než situace dospělých. Nezaměstnanost může mít na lidi v mladém věku dlouhodobý negativní dopad, poznamenat je trvale. U těchto mladých lidí existují vyšší rizika, že zůstanou i v budoucnu nezaměstnaní a také že se budou potýkat s vyloučením, chudobou a zdravotními problémy[2]. Naléhavě jsou vyžadována účelná nápravná opatření.

Komise přijala před rokem iniciativu „Příležitosti pro mladé“[3], která vedla k přijetí opatření EU a členských států zaměřených na zlepšení zaměstnanosti mládeže. Mobilizovány byly strukturální fondy EU s cílem posílit podporu mládeže a navýšit finanční prostředky pro politická opatření a investiční projekty, které jsou nyní financovány. To, že řešení nezaměstnanosti mládeže je otázkou zcela zásadní a naléhavou, opakovaně zdůraznila Evropská rada[4] i Evropský parlament[5], přičemž vyzdvihly potenciál iniciativ, jako jsou záruky pro mladé lidi a rámec pro kvalitu stáží. Komise také nedávno přijala balíček o „přehodnocení vzdělávání“[6].

V tomto sdělení a jeho průvodním pracovním dokumentu útvarů Komise[7] jsou představena opatření, která byla přijata na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni a kterými se provádí iniciativa „Příležitosti pro mladé“ (obsaženy jsou i údaje o jednotlivých 28 zemích). Sdělení pak popisuje další konkrétní iniciativy, které navrhla Komise a které by členské státy a sociální partneři měli podpořit v zájmu řešení různých krátkodobých a strukturálních problémů, které stojí za krizí zaměstnanosti mládeže.

Mladí lidé čelí při přechodu ze vzdělávacího systému do zaměstnání řadě problémů. V mnoha zemích se při hledání stabilního místa potýkají s překážkami způsobenými neefektivní regulací trhu práce nebo špatně fungujícími institucemi. Příliš mnoha mladým lidem není nabídnuta pomoc, pakliže nedokončí školní docházku nebo mají potíže najít si zaměstnání. Příznivějších výsledků týkajících se trhu práce dosahují země, kde se vyšší podíl studentů účastní kvalitních stáží nebo praxí v rámci počátečního vzdělávání a odborné přípravy, nebo země s dobře zavedenými systémy učňovské přípravy[8]. Místní nesoulad mezi nabízenými a poptávanými místy pro mladé pracovníky může pomoci vyrovnat také geografická mobilita. Tabulka 1 poskytuje zjednodušený přehled typů opatření, která mohou pomoci řešit všechny tyto problémy. Iniciativy předložené Komisí jsou detailněji rozvedeny v následujících oddílech.

Tabulka 1: Problémy související se zaměstnaností mládeže, které jsou předmětem tohoto balíčku, a možná opatření na úrovni EU

Problém || Možná náprava || Nástroje/opatření na úrovni EU

Mladí lidé obtížně nacházejí pevné místo na trhu práce || Přijmout opatření na podporu zapojení mladých lidí do trhu práce, jako je usnadnění přechodů ze školy do práce, reformy regulace/institucí v oblasti trhu práce k dosažení prostředí příznivějšího pro zaměstnanost a řešení segmentace trhu práce || Přijmout a provést příslušná doporučení pro jednotlivé země v rámci evropského semestru (oddíl III a příloha II pracovního dokumentu útvarů Komise)

Předčasné opouštění škol nebo zaměstnání u mladých lidí, zejména ze zranitelných nebo znevýhodněných skupin; rostoucí dlouhodobá nezaměstnanost a nečinnost || Zavést systém záruk pro mladé lidi; při jejich provádění efektivně využívat finanční prostředky z ESF || Podporovat systémy záruk pro mladé lidi (rovněž výměnou osvědčených postupů; financováním z ESF) à Komise navrhuje doporučení Rady o zřízení záruky pro mladé lidi (oddíl IV)

Obtížné přechody ze školy do práce || Zvýšit nabídku kvalitních stáží a programů učňovské přípravy || Učinit rázné kroky na podporu kvalitních stáží a programů učňovské přípravy: à Komise zahajuje druhou fázi konzultace se sociálními partnery o rámci pro kvalitu stáží (oddíl V.1) à Komise vytvoří Evropskou alianci pro učňovskou přípravu (oddíl V.2)

Značný počet volných míst existujících souběžně s vysokou mírou nezaměstnanosti, rostoucí dovednostní a geografický nesoulad na trhu práce || Omezit překážky mobility tak, aby podniky mohly přijímat pracovníky, učně a stážisty z jiných zemí EU || Posílit finanční nástroje EU v oblasti mobility v rámci EU à Komise zahájí v první polovině roku 2013 konzultaci se zúčastněnými stranami ohledně budoucího programu pro zprostředkování pracovních míst mladým lidem přes EURES (oddíl V.3)

II. Zhoršení vyhlídek mladých lidí na získání zaměstnání

Míra nezaměstnanosti mládeže[9] je více než dvakrát vyšší než míra nezaměstnanosti dospělých (22,7 % oproti 9,2 % ve třetím čtvrtletí roku 2012) a během posledních čtyř let dramaticky vzrostla. Podobný růst je možno zaznamenat také u podílů nezaměstnanosti[10]. Mladí lidé jsou obvykle poslední, koho podniky zaměstnají, a první na řadě, když se má propouštět. Dlouhodobá nezaměstnanost[11] je mnohem vyšší u mladých lidí a během krize rychle roste: míra vzrostla o 3,7 procentního bodu (na 7,3 % mladých pracovních sil) mezi roky 2008 a 2012 ve srovnání s nárůstem o 1,8 procentního bodu v případě dospělých (na 4,3 %). Celková míra zaměstnanosti[12] pro mladé lidi se během posledních čtyř let snížila téměř o pět procentních bodů (z 37,3 % na 32,8 %) – to je třikrát více než u dospělých.

Šance pro nezaměstnané mladé osoby získat zaměstnání jsou nízké. Práci našlo v roce 2011 pouze 29,7 % osob ve věku 15–24 let, které byly v roce 2010 nezaměstnané, což představuje pokles téměř o 10 % během tří let[13].

Pokud si mladí lidé práci najdou, jedná se obvykle o méně stabilní místo. Jejich podíl na dočasných a částečných pracovních úvazcích je až příliš vysoký[14]: v roce 2012 mělo 42 % mladých zaměstnanců uzavřenou dočasnou pracovní smlouvu (čtyřikrát více než u dospělých) a 32,0 % jich pracovalo na částečný úvazek (téměř dvojnásobek míry dospělých)[15]. První pracovní příležitosti mladých žen bývají častěji nejisté a v případě spojení dočasné práce se zaměstnáním na částečný úvazek bývají dokonce dvakrát tak nejisté[16]. Dočasná pracovní místa mohou být odrazovým můstkem ke stálému zaměstnání, avšak v takto vysoké míře vyvolávají znepokojení z pohledu ekonomického i sociálního a signalizují nefunkčnost trhů práce. Přechod od dočasných smluv na úvazky na dobu neurčitou může být ještě obtížnější v zemích, které mají přísné právní předpisy na ochranu zaměstnání a jejichž trhy práce jsou silně segmentované[17].

Vysoce rizikovou skupinou jsou osoby předčasně opouštějící vzdělávací systém : 54,2 % osob v EU, které předčasně opustily systém vzdělávání a odborné přípravy, nemají zaměstnání, přitom 70 % z nich si přeje pracovat. Ze vzdělávacího systému předčasně odcházejí častěji osoby narozené v zahraničí a muži. Nedávný vývoj naznačuje, že se rozdíl u obou skupin zvětšuje, což ovlivní jejich vyhlídky na trhu práce.

Problém stále většího významu představuje rezignace mladých lidí: 12,4 % nečinné mládeže chtěla pracovat, ale ve druhém čtvrtletí roku 2012 zaměstnání nehledala[18]. Kromě toho se stále zvyšuje procentuální podíl mladých lidí, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET mládež“). V roce 2011 tvořila „NEET mládež“ již 12,9 %, což je o 2 procentní body více než o čtyři roky předtím[19].

Na evropském trhu práce existuje značný nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Mnoho mladých pracovníků má vyšší formální kvalifikaci, než je kvalifikace požadovaná pro zaměstnání, které jsou schopni získat (podzaměstnanost), avšak zároveň je u nich méně pravděpodobné, že mají ve srovnání se staršími pracovníky potřebné dovednosti (míra souladu)[20]. Riziko nezaměstnanosti se sice obecně nejvíce týká osob s nízkou kvalifikací[21], avšak i přesto byl největší pokles zaměstnanosti zaznamenán u vysoce kvalifikované mládeže (o 9,5 procentního bodu, tedy téměř o dvojnásobek než u osob s nízkou kvalifikací). Dokonce i vysoce kvalifikovaných mladých lidí se dnes stále více dotýká dlouhodobá nezaměstnanost. Tento nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi představuje pro konkurenceschopnost evropského průmyslu a pro schopnost EU vypořádat se se sociálními problémy stále větší problém[22].

Navzdory krizi je v EU více než dva miliony neobsazených pracovních míst, často kvůli tomu, že na místním trhu práce chybí pracovníci s požadovanými dovednostmi. Stále větší počet kvalifikovaných pracovníků by kromě toho v nadcházejících letech vyžadovala také odvětví s potenciálem k vytvoření velkého počtu pracovních míst, jako jsou zelená ekonomika, zdravotnictví a informační a komunikační technologie. Předběžná analýza toků pro rok 2011 potvrzuje zvýšenou mobilitu z jihoevropských zemí do zemí na severu Evropy, ačkoli toky jsou stále omezené. Nedostatek dostupného bydlení nebo málo zkušeností s prací v zahraničí, slabé znalosti cizích jazyků, nízké povědomí o místních právních předpisech a právech pracovníků a obtíže při uznávání kvalifikací: to všechno jsou faktory, které brání mobilitě.

I když jsou pracovní vyhlídky mladých lidí v EU celkově neuspokojivé, v závažnosti problému existují mezi jednotlivými zeměmi EU značné rozdíly. Míry nezaměstnanosti[23] v zemích s nejhoršími výsledky jsou více než pětkrát vyšší než míry v zemích s nejlepšími výsledky. V minulém roce narostla míra nezaměstnanosti mládeže v mnoha zemích na více než 30 % a v Řecku a ve Španělsku na více než 50 %. Pouze ve čtyřech zemích byly míry nezaměstnanosti mládeže nižší než 15 %.

III. Iniciativa „Příležitosti pro mladé“ rok poté

Zatímco na úrovni EU se provádějí opatření …

Provádění 18 opatření na úrovni EU naplánovaných v rámci iniciativy „Příležitosti pro mladé“ velmi pokročilo[24]. Z Evropského sociálního fondu poskytuje Komise technickou pomoc, díky níž mají být zavedeny programy vzdělávání učňovského typu a projekty pro mládež zaměřené na přeshraniční mobilitu v oblasti učení a projekty sociálních inovací. Kromě toho navyšuje příležitosti k dobrovolné činnosti a financuje přeshraniční stáže a výměnné programy pro podnikatele. Podporuje mobilitu na trhu práce, zejména prostřednictvím iniciativ, jako je „Tvoje první práce přes EURES“, a analyzuje opatření přijímaná v celé Evropě, jež jsou zaměřena na boj proti nezaměstnanosti mládeže a na zlepšení vzdělávání a odborné přípravy.

Obrázek č. 1: Míry nezaměstnanosti mládeže (15–24 let) a jejich změny oproti předchozímu roku, září 2012

…Členské státy rovněž přijímají opatření …

Mnoho členských států přijalo opatření na podporu zaměstnanosti mládeže, vypracovalo plány zaměstnanosti mládeže a posílilo své programy vzdělávání a odborné přípravy, čímž reagovali také na návštěvy akčního týmu[25] a na dvoustranná setkání uspořádaná po zahájení iniciativy „Příležitosti pro mladé“. Nezaměstnaní mladí lidé obvykle bývají jednou z hlavních cílových skupin, na které se vztahují rozsáhlá opatření v oblasti zaměstnanosti. Průvodní pracovní dokument útvarů Komise[26] obsahuje údaje o jednotlivých zemích, které popisují opatření přijatá všemi 27 členskými státy a Chorvatskem. Podpůrná opatření obvykle zahrnují dotace na mzdy, pomoc při hledání zaměstnání a stáže a další vzdělávání a někdy jsou doplněna o reformy za účelem snížení segmentace trhu práce. Vývoj v oblasti učňovské přípravy je méně jednotný: zatímco některé členské státy mají dobře fungující duální systémy učňovské přípravy, jiné teprve zahajují jejich postupného zavádění. Ve většině členských států se začínají rozbíhat opatření na podporu mladých lidí při podnikání a zakládání podniků[27].

Příklady použití přerozdělených finančních prostředků z ESF v akčním týmu členských států[28]: · ES: Přesměrování 294,2 milionu EUR na opatření zaměřená na zlepšení zaměstnatelnosti mladých lidí, podporu veřejných služeb zaměstnanosti při rozvoji aktivních politik trhu práce pro mladé lidi a na posílení opatření k boji proti předčasnému opouštění vzdělávacího systému a na podporu odborného vzdělávání. · IT: Přesměrování 1 miliardy EUR na podporu vzdělávání a zaměstnanosti v jižních regionech, včetně řešení problému předčasného opouštění vzdělávacího systému. · IE: Přesměrování 25 milionů EUR na zachování 3 700 míst odborné přípravy pro osoby předčasně opouštějící vzdělávací systém do konce roku 2013. · LT: Přesměrování 18,3 milionu EUR na zdvojnásobení počtu nezaměstnaných mladých osob, které jsou příjemci přímé podpory EU, během příštích dvou let na 21 000. · PT: Přijato rozhodnutí o přerozdělení 143,3 milionu EUR na podporu 89 510 mladých lidí v souvislosti s opatřeními programu „Impulso Jovem“, např. stážemi. · SK: Přerozdělení 70 milionů EUR na vytvoření 13 000 pracovních míst ve slovenských regionech, které jsou nejvíce zasaženy nezaměstnaností, z nichž většina bude vyhrazena pro mladé lidi; prostředky budou použity na částečné proplacení pracovních nákladů. · EL: Přerozdělení 250 milionů EUR; připravuje se akční plán zaměřený na zajištění odborné přípravy, pracovních zkušeností a pracovních a podnikatelských příležitostí pro 333 000 mladých lidí. · Přesměrování 26,3 milionu EUR ze státního rozpočtu na provádění činností ESF v oblasti konkurenceschopnosti a zaměstnanosti mládeže.

…Využívají mobilizované prostředky…

Hlavním nástrojem využívaným k podpoře rozsáhlých opatření v oblasti zaměstnanosti mládeže na úrovni EU je Evropský sociální fond (ESF), ale celá řada programů zaměřených na mládež je podporována také z jiných fondů EU, například z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Za posledních 12 měsíců byly v rámci iniciativy „Příležitosti pro mladé“ v osmi zemích za pomoci akčního týmu přerozděleny nebo urychleně přiděleny prostředky v celkové výši nejméně 10 miliard EUR; jednalo se například o dotace na pracovní místa, odbornou přípravu a prevenci předčasného opouštění vzdělávacího systému. Z těchto nových úprav programů financování by mohlo mít užitek nejméně 56 000 malých a středních podniků a 658 000 dalších mladých lidí.

21 členských států již přesunulo významné zdroje v rámci svých operačních programů ESF, EFRR a/nebo EZFRV nebo mezi jednotlivými těmito programy navzájem tak, aby byly prostředky použity na opatření podporující zaměstnatelnost pracovníků a řešení a prevenci nezaměstnanosti mládeže. Prioritou je nyní to, aby členské státy upravené programy financování plně provedly.

…A přesvědčují se o tom, že v rámci evropského semestru dochází k řešení jejich strukturálních problémů

Evropské semestry a doporučení pro jednotlivé země jsou nástroji koordinace politik, jejichž úkolem je posílit správu a koordinaci hospodářských politik na úrovni EU. Tyto nástroje představují rámec pro mnohostrannou kontrolu politiky zaměstnanosti a strukturálních reforem a hodnotí pokrok EU při plnění cílů, které si stanovila v rámci strategie Evropa 2020.

V roce 2012 byla doporučení pro jednotlivé země zaměřená na zlepšení situace mládeže na trhu práce vypracována téměř pro všechny členské státy. Průvodní pracovní dokument útvarů Komise[29] obsahuje podrobný přehled doporučení týkajících se mládeže[30].

V roční analýze růstu na rok 2013[31], která zahajuje evropský semestr na rok 2013, se zdůrazňuje, že by členské státy měly podniknout více kroků směrem k boji proti nezaměstnanosti, zlepšení zaměstnatelnosti a ke zlepšení přístupu k zaměstnání nebo k návratu mladých lidí na trh práce.

IV. Zajištění přechodů pro všechny mladé lidi: záruka pro mladé lidi

Záruka pro mladé lidi…

K tomu, aby bylo možné řešit dnešní závažnou krizi zaměstnanosti mladých lidí a ve střednědobém až dlouhodobém horizontu těžit z udržitelného růstu podporujícího začlenění, je třeba investovat do lidského kapitálu mladých Evropanů. Vzhledem k obtížným přechodům mladých lidí ze školy do zaměstnání vyzývá Komise všechny členské státy, aby rychle zavedly záruku pro mladé lidi, a předkládá návrh doporučení Rady, jehož vypracování opakovanými výzvami podpořila Evropská rada[32].

Záruka pro mladé lidi má mít podobu komplexního a uceleného systému, který má zajistit, aby mladí lidé dostali kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo stáže do čtyř měsíců poté, co odešli ze vzdělávacího systému nebo se stali nezaměstnanými. Podrobnosti o tom, jaká je podstata, náklady a přínosy záruky pro mladé lidi a co je třeba udělat pro to, aby byla úspěšně realizována, jsou k dispozici v pracovním dokumentu útvarů Komise doprovázejícím návrh doporučení Rady[33]. Přílohy tohoto pracovního dokumentu útvarů Komise se věnují opatřením na podporu zaměstnanosti mládeže, která již v členských státech probíhají, a rovněž příkladům opatření a intervencí, pro něž může být určena pomoc z ESF.

Systém záruk pro mladé lidi musí být založen na podpůrných opatřeních v souladu s těmito šesti pokyny: budování přístupů založených na partnerství, včasný zásah a aktivace, podpůrná opatření k začlenění na trh práce, využití strukturálních fondů EU, posouzení a neustálé zlepšování systému a rychlé provedení. Komise ponechává na členských státech, aby definovaly institucionální rámec, v němž by měla taková záruka pro mladé lidi fungovat.

…Má dlouhodobý přínos …

Záruka pro mladé lidi má fiskální náklady. Náklady jsou závislé na podmínkách jednotlivých členských států a na tom, jak byl systém zaveden a jak funguje. Náklady budou vyšší v zemích, jejichž mládež postihuje vysoká míra NEET nebo vysoká nezaměstnanost. Vliv bude mít také délka nezaměstnanosti mladých lidí, jakož i různé výchozí situace, pokud jde o stávající podpůrná opatření (např. kvalitně vyškolení zaměstnanci veřejných služeb zaměstnanosti, kteří budou řešením potřeb mladých lidí pověřeni).

Avšak tyto náklady budou vyváženy tím, že se ušetří dlouhodobé náklady na nezaměstnanost, nečinnost a ztracenou produktivitu[34]. To znamená, že investice do záruky pro mladé lidi se vyplatí[35]. Nezaměstnanost má na lidi v mladém věku dlouhodobý negativní dopad (poznamenává je trvale), pokud jde jak o úrovně příjmů v budoucnu, tak i o riziko opětovné nezaměstnanosti. Tím, že tento systém záruk bude mladým lidem poskytovat skutečné, konkrétní příležitosti, jim umožní vyhnout se delší a škodlivé nepřítomnosti na trhu práce, udržet a zvýšit jejich lidský kapitál, zachovat vyhlídky na zaměstnání a následnou kariéru a zvýšit jejich mzdový potenciál, což je důležité pro celkovou poptávku a celkovou ekonomickou výkonnost v nadcházejících letech.

V roční analýze růstu na rok 2013 Komise dochází k závěru, že investice do vzdělávání by měly dostat prioritu a v rámci možností by měly být i posíleny při současném zajištění účinnosti těchto výdajů. Zvláštní pozornost by měla být věnována také zachování nebo posílení rozsahu a efektivity služeb zaměstnanosti a aktivní politiky trhu práce, jako jsou odborná příprava pro nezaměstnané a systémy záruk pro mladé lidi

Bude-li se dnes investovat do správných dovedností, podpoří se tak zaměstnatelnost mladých lidí, kteří budou moci obsazovat volná pracovní místa a vytvářet ekonomické hodnoty. Poskytnout mladým lidem perspektivu je vzhledem k riziku marginalizace a rezignace důležité také proto, aby neztratili důvěru ve veřejné orgány, vládní struktury a společnost.

…Kterou finančně podpoří EU

Členské státy, které jsou zasaženy nejvyšší úrovní nezaměstnanosti, obvykle také čelí největším výzvám, jež se týkají udržitelnosti jejich veřejných financí. EU může již nyní poskytnout členským státům při zavádění záruky pro mladé lidi finanční pomoc prostřednictvím finančních nástrojů politiky soudržnosti, zejména ESF. Komise bude členské státy vybízet, aby tyto nástroje stejně jako všechny budoucí nástroje využívaly co nejlépe.

Návrhy Komise na víceletý finanční rámec na období 2014–2020 zdůrazňují úlohu ESF jakožto klíčového nástroje EU pro investice do lidského kapitálu. Komise navrhla, aby alespoň 25 % budoucích finančních prostředků v oblasti soudržnosti bylo přiděleno na ESF a aby alespoň 20 % z nich bylo vyčleněno na politiky sociálního začleňování. Zaměstnanost mládeže lze řešit v rámci řady investičních priorit ESF a navrhuje se, aby byla zvláštní pozornost věnována udržitelné integraci „NEET mládeže“ na trhu práce.

V. Cílené iniciativy na úrovni EU

Po představení iniciativy Záruka pro mladé lidi se následující kapitola věnuje třem cíleným iniciativám Komise týkajícím se kvalitním stážím, podpoře učňovské přípravy v celé EU a usnadnění mobility mladých lidí.

1. Rámec pro kvalitu stáží

Stáže mohou pomoci zlepšit zaměstnatelnost mladých lidí …

Stáže coby časově omezené období praxe strávené na pracovišti buď během studií nebo po jejich ukončení se stále více stávají součástí profesní dráhy pro mladé lidi, kterým často napomáhají ke zlepšení vyhlídek na trhu práce. Pokud jde o řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, skýtají nejrůznější výhody také pro hostitelské organizace, které tímto způsobem mohou využívat nových znalostí a usnadnit si budoucí nábor pracovníků.

Komise bude i nadále členským státům, které chtějí zlepšit zaměstnatelnost mladých lidí prostřednictvím stáží, poskytovat z fondu ESF finanční podporu.

…Za podmínky, že jsou kvalitní …

Je zapotřebí zajistit, aby přechodná období, například období strávená na stážích, mladým lidem sloužila k jejich rozvoji a umožnila jim co nejrychleji získat silnou pozici na trhu práce. Avšak stáže musí mít dostatečnou kvalitu, pokud jde o učební obsah i o odpovídající pracovní podmínky. Existuje riziko, že stáže budou zneužívány jako zdroj levné nebo bezplatné práce a že – s ohledem na jejich stále důležitější roli na krizí zasaženém trhu práce – mohou vyústit v začarovaný kruh nejistých zaměstnání nebo odrazovat mladé lidi od toho, aby se stáží vůbec účastnili. Velká část stáží nemá smysluplný učební obsah a/nebo neposkytuje přiměřené sociální zabezpečení a náležitou odměnu, což platí zejména pro stáže v rámci volného trhu[36]. Stáží se týká i rozdíl v odměňování žen a mužů: větší část žen pracuje na neplacených nebo hůře placených místech.

Obavy o kvalitu stáží opakovaně zazněly na politické úrovni: v roce 2010 vyzval Evropský parlament Komisi, aby předložila návrh Evropské charty kvality stáží[37], zatímco Rada Komisi vyzvala, aby poskytla pokyny k podmínkám pro vysoce kvalitní stáže[38].

... A podporu získají také stáže v zahraničí

Stáže v zahraničí nabízejí mnoho výhod, avšak stále nejsou rozšířené. Jejich rozvinutí je pravděpodobně brzděno tím, že neexistuje strukturovaný rámec pro kvalitu ani související pokyny. K překážkám stáží v zahraničí patří nedostatečná transparentnost a málo snadno přístupných informací o právních a správních podmínkách a obtížné hledání a výběr hostitelských organizací. Vzhledem k investicím spojeným se stěhováním do zahraničí jsou navíc náklady na neúspěšnou stáž vyšší u zahraničních stážistů, pro které je zároveň obtížnější měnit hostitelské organizace.

Návrh Komise na aktualizaci směrnice o odborných kvalifikacích[39] rozšiřuje oblast působnosti směrnice tak, aby se vztahovala na stáže prováděné v jiných členských státech. Směrnice se však vztahuje pouze na stáže, které jsou podmínkou pro přístup k regulovaným profesím, a nikoli na stáže v rámci volného trhu, kde jsou problémy nejčastější.

Při zajišťování kvalitních stáží mají klíčovou úlohu sociální partneři

V dubnu 2012 zahájila Komise veřejnou konzultaci[40] o rámci pro kvalitu stáží. Na tuto konzultaci navázala v září 2012 první fáze konzultace se sociálními partnery. Z obou konzultací vyplynulo, že stáže jsou shodně považovány za přínosné, ale poukázaly také na nedostatečnou kvalitu stáží a jejich rozšířené zneužívání v souvislosti se stážisty v celé Evropě, a zdůraznily, že proti těmto problémům je třeba podniknout kroky. Názory na rozsah a možnou podobu opatření se však lišily. Komise si nyní vyžádala stanoviska sociálních partnerů podle článku 154 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o obsah zamýšleného opatření na úrovni EU k přijetí rámce pro kvalitu[41]. Pakliže sociální partneři nebudou chtít do jednání vstoupit, předloží Komise svůj návrh v roce 2013.

2. Evropská aliance pro učňovskou přípravu

Dobře navržené programy učňovské přípravy umožňují plynulý přechod ze školy do práce …

Programy učňovské přípravy ve firmách (známé také jako „duální“ či „dvojí“ učňovská příprava) mladému člověku umožňují získat pracovní zkušenosti a osvojit si praktické dovednosti na základě pracovního poměru ve společnosti, jakož i nabýt teoretické znalosti, často ve vzdělávací instituci. Některé členské státy mají dobré příklady toho, jak lze optimálně využívat programy učňovské přípravy pro plynulý přechod ze školy do práce.

Nutnost zlepšit nabídku a kvalitu učňovské přípravy je rozšířená: v roce 2012 adresovala Rada doporučení pro jednotlivé země sedmi členským státům v souvislosti s učňovskou přípravou a třem členským státům v souvislosti s odbornou přípravou. I v ostatních členských státech by mohla být zlepšena celá řada věcí, aby systém učňovské přípravy fungoval lépe a aby byly k tomuto účelu lépe využívány prostředky financování z ESF.

Faktory úspěchu programů učňovské přípravy lze rozdělit do tří hlavních skupin. Za prvé, určujícím faktorem pro úspěšnou učňovskou přípravu jsou účinná partnerství mezi školami/institucemi poskytujícími odborné vzdělávání a přípravu a podniky. Tyto školy musí být zapojeny do sítí s místními podniky. Obecněji je nutné úzce zapojit sociální partnery, aby se zajistilo, že učňovská příprava bude sledovat nejnovější vývoj, aby získané dovednosti odpovídaly potřebám. Je nutné pravidelně revidovat a aktualizovat normy pro odbornou přípravu / profesní normy. K tomu účelu mohou sociální partneři poskytnout vhodné vstupní informace. Za druhé, získaná kvalifikace i vzdělávací proces by měly být vysoce kvalitní, aby mohl být plně využit potenciál učňovské přípravy a aby se zajistilo, že tento model bude uznáván jako hodnotné, mezinárodně využitelné učňovské vzdělání, které otevírá cestu k vysoce kvalifikovaným pracovním místům. Za třetí, učňovská příprava by měla být začleněna do vnitrostátních nebo regionálních systémů vzdělávání a odborné přípravy a měla by mít jasný regulační rámec, který by měl vyjasnit odpovědnosti, práva a povinnosti každé zúčastněné strany a podporovat spolupráci a zapojení širokého spektra zúčastněných stran. V neposlední řadě je také třeba zdůraznit, že zejména mladí lidé, kteří nedokončili vzdělání, nebo kterým nedokončení vzdělání hrozí, potřebují při zapojení do učňovské přípravy podporu.

… Vyžadují zapojení zaměstnavatelů …

Dobře koncipované učení se prací předpokládá, že poměr nákladů a přínosů bude zaměstnavatele motivovat k tomu, aby se zapojily. Učení se prací může dobře fungovat pouze tehdy, pokud mají na této koncepci podíl samotné společnosti a pokud nabízejí učňovská místa a studentské praxe nebo spolupracují se školami.

Regulační rámec by měl zajistit vhodné pobídky pro zaměstnavatele, aby nabízely dostatečný počet učňovských míst. Měl by řešit konkrétní potřeby malých a středních podniků, které se potýkají se specifickými problémy a k dispozici mají omezené zdroje. Pobídky mohou být finanční povahy, jako např. daňové výhody, subvence atd., ale také nefinanční povahy, jako je přístup k některým podpůrným službám, například službám usnadňujícím podnikům přijímání učňů. V této souvislosti by mohla mít příznivý dopad podpora pro malé a střední podniky z EFRR.

Podpora učňovské přípravy představuje výhodný způsob, jak si před přijímáním nových zaměstnanců prověřit potenciální kandidáty, a kromě toho s sebou přináší výrazné hospodářské přínosy v dlouhodobém horizontu a zároveň je vyjádřením sociální odpovědnosti.

…A mohou být podporovány ze strany EU

Vzhledem k tomu, že je nutné rychle zlepšit kvalitu a nabídku učňovské přípravy a podpořit spolupráci členských států v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, vytvoří Komise Evropskou alianci pro učňovskou přípravu. Komise již potvrdila, že dobrá spolupráci mezi všemi zúčastněnými stranami je pro úspěch těchto iniciativ zcela zásadní[42]. Tato aliance by sdružila zúčastněné subjekty z řad orgánů, podniků a sociálních partnerů, výzkumných pracovníků a odborníků v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a zástupců mládeže. Seskupila by pod jednou společnou střechou různá již probíhající opatření a podporovala by a dále rozšiřovala přínosy a různé formy úspěšných programů učňovské přípravy. Aliance by rovněž napomohla k vypracování společných osnov duální odborné přípravy pro různé profese, usnadnila by uznávání učňovské přípravy absolvované v zahraničí a podporovala by vhodný regulační rámec.

V kontextu této aliance bude Komise rovněž podporovat národní partnerství pro rozvoj duálního vzdělávání. Tato partnerství by měla sdružovat zástupce podniků, orgány odpovědné za vzdělávání a zaměstnanost, řídící orgány ESF a sociální partnery, aby určili, jak by mohla být posílena úloha učňovské přípravy na trhu práce a ve vzdělávacím systému daného členského státu a jak by mohly být využity národní prostředky z ESF při vytváření a realizaci duálních výukových systémů.

Činnosti podobné těm, které by vykonávala aliance pro učňovskou přípravu, již na úrovni jednotlivých odvětví probíhají. Aliance na úrovni EU je v současnosti vytvářena v odvětví informačních a komunikačních technologií [43].

3. Mobilita mladých lidí

Zvýšená mobilita by vedla k většímu počtu pracovních příležitostí …

Podstatné rozdíly mezi úrovněmi nezaměstnanosti mládeže ve spojení s nárůstem počtu volných míst v některých členských státech ukazují, že mobilita v rámci EU může mladým lidem zpřístupnit větší počet pracovních příležitostí. Stáže v zahraničí a programy učňovské přípravy nabízejí v tomto ohledu mnoho výhod, včetně možnosti vyzkoušet si práci v jiné zemi bez nutnosti nastoupit hned do dlouhodobého zaměstnání. Nejsou však dosud velmi rozšířené. To je v přímém rozporu s celkově otevřeným přístupem mladých k mobilitě a s úspěchy programů zaměřených na studium v zahraničí, jako je Erasmus a Leonardo.

… Které podporují nástroje EU …

Nedávné rozhodnutí o EURES[44], kterým se evropská síť pracovních míst transformuje v podobu nástroje pro zprostředkování zaměstnání se zaměřením na výsledky, má přímý význam pro mladé lidi, zejména proto, že se rozšíří rovněž na pracovní stáže a programy učňovské přípravy. Kromě toho chce Komise dále rozvíjet iniciativu „Tvoje první práce přes EURES“, která má občanům EU ve věku 18 až 30 let pomoci najít si práci v jiném členském státě. Program kombinuje přizpůsobené služby zprostředkování pracovních příležitostí s finančními pobídkami EU (příspěvky na výdaje za cestu k přijímacímu pohovoru, přípravná školení a činnost a na integrační opatření). Na těchto krocích bude Komise stavět při zahájení iniciativy týkající se veřejných služeb zaměstnanosti v roce 2013, které mají být zacíleny na lepší fungování trhu práce v Evropě a hrát větší úlohu při využívání všech pracovních příležitostí, které mohou být vytvořeny díky mobilitě pracovních sil v rámci EU, a při zajištění vyhlídek evropských občanů, zejména mládeže, na získání zaměstnání. To povede k účinnějšímu fungování evropského trhu práce, jelikož se sníží riziko většího nesouladu, a přispěje k řešení nedostatku pracovních sil a dovedností v budoucnu.

…Ale je zapotřebí vynaložit další úsilí

Vzhledem k tomu, že nezaměstnanost mládeže představuje naléhavý problém, je nezbytné vyvinout další úsilí. Komise vyzývá rozpočtový orgán EU k tomu, aby zajistil disponibilitu přiměřených zdrojů v roce 2013 i v pozdějších letech tak, aby byla umožněna kontinuální podpora cílených programů mobility, jako je „Tvoje první práce přes EURES“, a veřejné služby zaměstnanosti v členských státech k tomu, aby dále rozvíjely programy založené na EURES a aby je začleňovaly do své běžné činnosti.

Rozvoj lépe cílených a individualizovaných opatření pro všechny uchazeče o zaměstnání, včetně mládeže, musí být v dohledné budoucnosti prioritou. V roce 2013 Komise za tímto účelem zváží proveditelnost – v rámci budoucí osy EURES programu pro sociální změny a inovace – širšího programu zaměřeného na zprostředkování pracovních míst mladým lidem přes EURES a bude vycházet ze zkušeností s iniciativou „Tvoje první práce přes EURES“ a v oblasti vzdělávání (Erasmus, Leonardo da Vinci). Tímto způsobem by mohli být mladí lidé podpořeni při hledání pracovních míst, pracovních zkušeností, programů učňovské přípravy a stáží v jiných členských státech a při nástupu do nich[45].

VI. Další postup

Navzdory velkému úsilí vynaloženému na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni se pracovní vyhlídky pro evropskou mládež v minulém roce dále zhoršily. Velmi naléhavě je třeba podniknout ještě intenzivnější kroky. Toto sdělení shrnuje analýzu situace, kterou Komise vypracovala, a obsahuje přehled toho, co lze na úrovni EU a na úrovni členských států s využitím nástrojů politiky zaměstnanosti podniknout k tomu, aby se situace zlepšila. Je nutné, aby byla opatření přijímána společně a aby byla vytvořena silná partnerství založená na důvěře se všemi zúčastněnými stranami, ať jsou to služby zaměstnanosti, poskytovatelé vzdělání, sociální partneři, zaměstnavatelé nebo mládežnické organizace. Rozhoduje se o hospodářské a sociální budoucnosti Evropy.

Komise:

· naléhavě vyzývá členské státy, aby urychleně přijaly návrh doporučení Rady o zřízení záruky pro mladé lidi, který je součástí tohoto balíčku, a zavedly systém záruk pro mladé lidi v průběhu roku 2013,

· vyzývá sociální partnery, aby pracovali na vzniku rámce pro kvalitu stáží, aby stáže mladým lidem umožnily za jistých podmínek získávat vysoce kvalitní pracovní zkušenosti,

· vytvoří Evropskou alianci pro učňovskou přípravu s cílem zlepšit kvalitu a nabídku učňovské přípravy a podporovat národní partnerství pro duální systémy odborného vzdělávání, a

· zahájí v první polovině roku 2013 konzultaci se zúčastněnými stranami o vytvoření programu zaměřeného na zprostředkování pracovních míst mladým lidem přes EURES a předloží iniciativu, kterou bude na úrovni EU nástrojům, financování a správě v oblasti mobility dodána pevnější struktura, úměrná jejich významu.

[1] Hlavní ukazatele šetření pracovních sil (Eurostat), čtvrtletní údaje upravené o sezónní vlivy: mládež je definována jako osoby mladší 25 let a dospělí jako osoby starší 25 let.

[2] Status situace mladých lidí (průvodní dokument ke zprávě EU o mládeži), SWD(2012) 257 ze dne 10. září 2012.

[3] KOM(2011) 933 ze dne 20. prosince 2011.

[4] Závěry Evropské rady, EUCO 76/12 ze dne 29. června 2012 a EUCO 156/12 ze dne 19. října 2012.

[5] Usnesení Evropského parlamentu o iniciativě „Příležitosti pro mladé“ (2012/2617(RSP)) ze dne 24. května 2012.

[6] COM(2012) 669 ze dne 20. listopadu 2012. Závěry Rady týkající se evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“) (2009/C 119/02 ze dne 28. května 2009) a strategie EU pro mládež (KOM(2009) 200 ze dne 27. dubna 2009) rovněž stanoví příslušné rámce pro společné evropské úsilí v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti mládeže.

[7] SWD(2012) 406 ze dne 5. prosince 2012.

[8] Studie týkající se komplexního přehledu organizace stáží v členských státech (Study on a comprehensive overview on traineeship arrangements in Member States), Evropská komise, 2012, Nabídka učňovské přípravy v členských státech Evropské unie (Apprenticeship supply in the Member States of the European Union), Evropská komise, 2012.

[9] Hlavní ukazatele šetření pracovních sil (Eurostat), čtvrtletní údaje upravené o sezónní vlivy:, mládež je definována jako osoby mladší 25 let a dospělí jako osoby starší 25 let.

[10] Tento podíl nezaměstnanosti (definovaný jako podíl nezaměstnaných mladých osob v celé mladé populaci) zahrnuje velkou nečinnou skupinu, a to především v oblasti vzdělávání, v dané věkové skupině, a může tedy poskytnout úplnější představu o rozsahu problému nezaměstnanosti. Relevantní je při srovnávání mezi zeměmi s velkými rozdíly v nečinnosti mládeže (podrobnější informace viz zpráva Evropské komise „Zaměstnanost v Evropě“ za rok 2007, kapitola 1).

[11] Šetření pracovních sil (Eurostat), čtvrtletní údaje neupravené o sezónní vlivy (lfsq_pganws), (lfsq_upgal) za druhé čtvrtletí. Mládež 15–24 let, dospělí 25–64 let.

[12] Šetření pracovních sil (Eurostat), čtvrtletní údaje neupravené o sezónní vlivy (lfsq_eppqa), (lfsq_etpga) za druhé čtvrtletí. Mládež 15–24 let, dospělí 25–64 let.

[13] Údaje z 13 evropských zemí. Evropská komise, Zaměstnanost a sociální rozvoj v Evropě (2012), bude brzy zveřejněno.

[14] Viz poznámka pod čarou 12.

[15] Viz poznámka pod čarou 12.

[16] Výpočet Evropské sítě odborníků v oblasti rovnosti žen a mužů, jenž vychází z modulu ad hoc zaměřeného na přechody ze školy do zaměstnání v rámci statistik pracovních sil za rok 2009.

[17] Na duálních trzích práce se vedle sebe nachází velký podíl dočasných smluv, uzavíraných z velké části s mladými pracovníky, a mnoho smluv na dobu neurčitou s mnohem větší jistotou zaměstnání. Rozdílná práva na ochranu zaměstnání u smluv na dobu neurčitou a na dobu určitou byla určena za hlavní příčinu segmentace.

[18] Šetření pracovních sil (Eurostat), čtvrtletní údaje neupravené o sezónní vlivy [lfsq_igaww] za druhé čtvrtletí. Mládež ve věku 15–24 let, kromě reakcí „bez odpovědi“.

[19] Šetření pracovních sil (Eurostat), [edat_lfse_20].

[20] ESDE, 2012, bude brzy zveřejněno.

[21] Osoby s nízkou kvalifikací stále čelí největšímu riziku nezaměstnanosti a jejich vyhlídky se pravděpodobně ještě zhorší. Podle nejnovější předpovědi dovedností uskutečněné střediskem Cedefop (http://www.cedefop.europa.eu/EN/about-cedefop/projects/forecasting-skill-demand-and-supply/skills-forecasts.aspx) se počet pracovních míst dostupných v celé EU pro osoby s nejvýše nižším sekundárním vzděláním — kde již došlo k poklesu o 20,4 % v období 2000 až 2010 — sníží o dalších 18,9 % v období 2010 až 2020.

[22] Aktualizace sdělení o průmyslové politice – COM(2012) 582 ze dne 10. října 2012. Do roku 2015 bude v EU například až 700 000 neobsazených pracovních míst odborníků v oboru IKT, viz zpráva pro Evropskou komisi Anticipating the Evolution of the Supply and Demand of e-Skills in Europe (2010–2015), Empirica a IDC Europe, 2009. Aktualizovaná prognóza byla představena na evropské konferenci o dovednostech v oblasti elektronické komunikace, Brusel, 13. prosince 2011. Řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi je velmi důležité také pro odvětví zdravotní a sociální péče a pro zelenou ekonomiku.

[23] Hlavní ukazatele šetření pracovních sil (Eurostat), údaje upravené o sezónní vlivy, za druhé čtvrtletí: mládež je definována jako osoby mladší 25 let.

[24] Podrobnosti o opatřeních, která již byla přijata, a o dalších krocích lze nalézt v průvodním pracovním dokumentu útvarů Komise, SWD(2012) 406 ze dne 5. prosince 2012..

[25] Na neformálním zasedání Evropské rady dne 30. ledna 2012 navrhl předseda Barroso pilotní opatření, jehož cílem je pomoci osmi členským státům s nejvyšší úrovní nezaměstnanosti mládeže přerozdělit určitou část jejich přídělu v rámci strukturálních fondů EU za účelem řešení nezaměstnanosti mládeže.

[26] SWD(2012) 406 ze dne 5. prosince 2012.

[27] Samostatná výdělečná činnost je stále více uznávána jako případná profesní možnost pro mladé lidi, viz také zpráva nazvaná „Vzdělávání v oblasti podnikání na školách v Evropě“ (Entrepreneurship Education at School in Europe), Evropská komise, 2012.

[28] Číselné údaje uvedené v této tabulce jsou předběžné a zakládají se na informacích z listopadu 2012.

[29] SWD(2012) 406 ze dne 5. prosince 2012.

[30] Společná zpráva o zaměstnanosti (příloha ke COM(2012) 750 ze dne 28. listopadu 2012) je kromě toho součástí balíčku Komise, kterým se zahajuje evropský semestr 2013, a podporuje a rozšiřuje roční analýzu růstu. Zpráva vychází z pracovní a sociální situace v Evropě, z provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a také z výsledků posouzení národních programů reforem v jednotlivých zemích, které vedly k přijetí doporučení pro jednotlivé země na rok 2012, jakož i z dosavadního provádění těchto programů.

[31] COM(2012) 750 ze dne 28. listopadu 2012.

[32] Návrh doporučení Rady o zřízení záruky pro mladé lidi, COM(2012) 729 ze dne 5. prosince 2012.

[33] SWD(2012) 409 ze dne 5. prosince 2012.

[34] Roční náklady na mladé lidi v Evropě, kteří nepracují ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, dosahují v současnosti 1,2 % HDP, nebo 153 miliard EUR, viz: NEET – mladí lidé, kteří nemají zaměstnání, ani se neúčastní vzdělávání či odborné přípravy: charakteristika, náklady a politická řešení v Evropě (NEETs – Young people not in employment, education, or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe), Eurofound (2012), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.

[35] Investice do záruky pro mladé lidi nespadají v národních účtech do kategorie tvorby hrubého fixního kapitálu.

[36] Studie týkající se komplexního přehledu organizace stáží v členských státech EU (Study on a comprehensive overview of traineeship arrangements in the EU Member States), Evropská komise (2012).

[37] „O podpoře přístupu mládeže na trh práce, posílení statusu praktikantů, stáží a odborné přípravy“, EP 2009/2221(INI), 14.6.2010.

[38] Závěry Rady ze dne 17.6.2011.

[39] Návrh směrnice, kterou se mění směrnice 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací a nařízení o spolupráci prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu, KOM(2011) 883 v konečném znění ze dne 19. prosince 2011.

[40] SWD(2012) 99, 18.4.2012.

[41] COM(2012) 728 ze dne 5.12.2012.

[42] COM(2012) 669 ze dne 20. listopadu 2012.

[43] Cílem „Velké koalice pro pracovní místa v oblasti IKT“ je sdružit zúčastněné strany v zájmu řešení nedostatku dovedností a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, charakteristických pro trh práce v případě odborníků na IKT.

[44] COM(2012) 8548 ze dne 26. listopadu 2012.

[45] Komise také hodlá představit iniciativu nazvanou „karta Mládež v pohybu“ na podporu mobility mladých lidí.