Stav širokopásmového připojení v Evropě a současné trendy jeho modernizace neuspokojí rostoucí potřebu lepšího a rychlejšího internetu, jaký dovolují sítě s velmi vysokou kapacitou. Občané i podniky je potřebují pro účely vývoje, dodávek a využití online zboží, aplikací a služeb v celé Evropě. Úspěch elektronického obchodování, spolehlivost aplikací v oblasti elektronického zdravotnictví, spokojenost uživatelů z video a audio obsahu ve hrách a streamingu, to vše závisí na kvalitě sítí.

Z veřejné konzultace, kterou Evropská komise uskutečnila ohledně potřeby rychlého a kvalitního internetového připojení po roce 2020 a opatření k uspokojení této potřeby do roku 2025, zřetelně vyplývá, že se do roku 2025 očekává zlepšení kvality pevného internetového připojení, zejména pokud jde o rychlost downlinku (přes 1 Gb/s) a dobu odezvy (kratší než 10 milisekund); konzultace také potvrzuje rostoucí význam jiných parametrů, než je rychlost downloadu, a to u pevného i mobilního připojení. Tato očekávání se stále větší měrou odrážejí ve vnitrostátních plánech členských států týkajících se širokopásmového připojení.

Analýza technologických trendů a trendů poptávky naznačuje, že poskytování mnoha výrobků, služeb a aplikací bude udržitelné pouze v případě, že budou optické sítě zavedeny až do pevného nebo bezdrátového přístupového bodu poblíž koncového uživatele . Optické kabely jsou v současnosti rovněž doporučovaným médiem pro spojení mezi základní sítí a koncovými podsítěmi pro bezdrátové připojení k sítím 5G .

I když je základní široké pásmo dostupné všem Evropanům, a to hlavně díky dříve vybudované infrastruktuře, pro probíhající digitální transformaci to již nestačí. Přibližně polovina Evropanů vlastní chytrý telefon, ale nemohou využívat jeho potenciál naplno kvůli značným mezerám v pokrytí mobilním datovým připojením a jeho kvalitě.

V polovině roku 2015 byla nabídka pevných sítí s rychlostí nejméně 30 Mb/s dostupná 71 % domácností v celé EU, přičemž v roce 2011 to bylo jen 48 %. Téměř polovina domácností v EU byla pokryta sítěmi s rychlostí downlinku 100 Mb/s. Předplacené připojení k sítím s rychlostí více než 100 Mb/s prudce roste z nízkých výchozích hodnot: v polovině roku 2015 mělo takové předplacené připojení 11 % všech domácností. Růstový trend je výraznější v členských státech s nejvyšší mírou předplaceného připojení k sítím s rychlostí 100 Mb/s, což naznačuje příznivý vývoj míry jejich využívání. Stále však existují podstatné rozdíly mezi členskými státy a mezi městskými a venkovskými oblastmi, a to jak v pokrytí, tak ve využívání.

Digitální agenda pro Evropu v roce 2010 vymezila cíle v oblasti připojení k internetu do roku 2020: zajistit univerzální dostupnost připojení o rychlosti 30 Mb/s, zajistit územní soudržnost a předplacené připojení nejméně 50 % evropských domácností k sítím s rychlostí 100 Mb/s a předjímat budoucí potřeby týkající se konkurenceschopnosti.

Toto sdělení potvrzuje význam připojení k internetu pro jednotný digitální trh a nezbytnost toho, aby Evropa nyní vybudovala sítě potřebné pro její digitální budoucnost. Za tímto účelem vytyčuje vizi evropské gigabitové společnosti, kde dostupnost a využívání sítí s velmi vysokou kapacitou umožňuje rozsáhlé využívání výrobků, služeb a aplikací na jednotném digitálním trhu. Tato vize se uvádí do praxe prostřednictvím tří strategických cílů do roku 2025: pokud jde o evropský růst a zaměstnanost, gigabitové připojení pro místa, která jsou motorem pro socio-ekonomický rozvoj; pokud jde o evropskou konkurenceschopnost, pokrytí všech městských oblastí a všech hlavních pozemních dopravních tras sítěmi 5G ; pokud jde o evropskou soudržnost, přístup všech evropských domácností k internetovému připojení s rychlostí nejméně 100 Mb/s.

V lednu 2016 Evropský parlament zdůraznil úlohu, jakou mají soukromé investice do sítí internetového připojení v oblasti digitálního pokroku, jakož i důležitost stabilního regulačního rámce, aby všichni aktéři mohli investovat ve všech oblastech včetně venkovských a odlehlých. I Evropská Rada v červnu 2016 vyzvala k zajištění velmi vysokokapacitního pevného i bezdrátového širokopásmového připojení v celé Evropě, což je předpokladem pro budoucí konkurenceschopnost, a dále k reformě telekomunikačního regulačního rámce s cílem poskytnout pobídky pro velké investice do sítí a současně podpořit účinnou hospodářskou soutěž a práva spotřebitelů .

Plnohodnotných hospodářských a sociálních přínosů této digitální transformace bude možné dosáhnout jen tehdy, pokud Evropa dokáže zajistit široké zavádění a používání sítí s velmi vysokou kapacitou, a to ve venkovských i městských oblastech i v rámci celé společnosti. Jedním z hlavních cílů Strategie Evropské komise pro jednotný digitální trh z května 2015 tudíž bylo vytvořit správné prostředí a podmínky pro zavádění pokročilých digitálních sítí s velmi vysokou kapacitou. Vzhledem k tomu, že odvětví telekomunikací je v současnosti pro celou digitální ekonomiku a společnost klíčové, musí Evropa rychle jednat, aby zajistila svou budoucí celosvětovou konkurenceschopnost a prosperitu.

V nedávné studii se přínos úspěšného zavedení 5G ve 4 odvětvích (automobilový průmysl, zdravotnictví, doprava a veřejné služby) odhadl na přibližně 113 miliard EUR ročně, přičemž tyto přínosy budou rozloženy mezi podniky, spotřebitele a širší společnost. Zavedení sítě 5G by mohlo přispět k vytvoření více než dvou milionů pracovních míst v EU.

Očekávané nové služby budou společně využívat základní infrastrukturu a společnou technologii 5G a umožní uživatelům a zařízením, jež se přemisťují z místa na místo, aby zůstali vždy plně připojeni, a to jak v prostředcích městské dopravy, v meziměstských koridorech, tak dokonce i ve vzduchu (např. drony pro logistiku). Očekává se, že klíčovými oblastmi pro první fázi nových aplikací budou průmyslové zóny, silniční koridory a železniční spojení. Životaschopnost některých těchto nových aplikací bude vyžadovat dostupnost služeb 5G současně ve všech členských státech, aby se umožnilo nepřetržité poskytování služeb přes hranice a dostatečné úspory z rozsahu. Komise proto níže navrhuje společný střednědobý cíl podporovat společný časový harmonogram pro zavádění sítí navrhovaný v akčním plánu pro 5G.

Komunikace 5G se bude opírat o mobilní datové připojení 4G, jakož i o pevné sítě, tak aby služby infrastruktur, které jsou v současné době oddělené, mohly být integrovány do vysoce kvalitních, globálních, všudypřítomných a programovatelných „virtuálních sítí“. To bude vyžadovat včasné využívání rádiového spektra harmonizovaného na úrovni EU, rychlou dostupnost nového spektra jako je pásmo 700 MHz pro pokrytí venkovských oblastí a pro využití uvnitř budov ve městech, a lepší koordinaci přidělování spektra v Evropě, aby bylo brzy dosaženo vedoucí úlohy, jakož i rozšíření optických sítí pro páteřní propojení s velmi vysokou kapacitou ze stožárů a malých buněk.

Poskytnutí gigabitového připojení v takových kontaktních místech – nejméně v 200 000 školách a 200 000 veřejných budovách, jakož i v business parcích, kde se soustřeďují malé podniky – se internet zpřístupní významnému počtu uživatelů při zachování nízkých nákladů, což bude mít kladné doprovodné účinky na širší hospodářství a společnost. Pravděpodobně to podnítí rozšíření místních pevných sítí, což dále podpoří zkvalitnění bezdrátového pokrytí signálem 5G díky výkonnější páteřní síti. Oba tyto účinky by měly vést k lepší komerční nabídce pevných a mobilních sítí pro větší množství malých podniků a domácností, přičemž působení konkurenčních nabídek připojení přes sítě s velmi vysokou kapacitou na spotřebitele pravděpodobně podpoří poptávku, a tím dodá ekonomické argumenty pro další investice. Investice do připojení k internetu pro tyto socioekonomické hybatele tudíž prospěje mnohem většímu počtu uživatelů v evropské digitální ekonomice a společnosti.

Inovativní způsoby učení a vyučování potřebují gigabitové připojení, aby při nich bylo možné využívat moderní výukové materiály, nástroje a techniky a aby bylo možno studenty vybavit digitálními dovednostmi. Již dnes k plnému využívání dostupných výukových online služeb by škola s 20 třídami po 20 žácích pro současné využívání potřebovala připojení s rychlostí 700 Mb/s.

Při optimalizaci investic do nových sítí s velmi vysokou kapacitou je důležité stanovit priority. Fyzická místa nebo online centra, kde se lidé setkávají nebo která navštěvují za účelem studia, práce nebo pro přístup k veřejným službám, a kde se pomocí jednoho připojení poskytuje internet více uživatelům, podporují socioekonomický vývoj. Tato místa jsou hlavní oporou růstu, vzdělávání, inovací a soudržnosti v Evropě. Vedle podniků mezi ně patří obvykle školy a knihovny, výzkumná centra a různé veřejné služby. V digitálním světě musí mít špičkové gigabitové připojení, aby evropským občanům poskytovaly přístup k nejlepším službám a aplikacím.

Třebaže cíle z roku 2010 týkající se konektivity zůstávají platné až do roku 2020 a poskytují stabilní politický výhled na desetileté období, uvedení časového horizontu pro investice do infastruktury do souladu s výše uvedeným technickým vývojem a budoucími potřebami si nyní vyžaduje doplňující dlouhodobější cíle. Poslouží jako měřitelné a dosažitelné referenční kritérium pro tvůrce rozhodnutí v soukromém i veřejném sektoru, zakládají se na stávajících investicích do sítí a rozvíjí je do roku 2025 i dále.

Pro evropský růst, zaměstnanost, konkurenceschopnost a soudržnost se sítě s velmi vysokou kapacitou stávají nutností. Za účelem přesnějšího definování toho, jak by mělo vypadat budoucí evropské připojení k internetu, toto sdělení stanoví řadu cílů pro zavádění sítí do roku 2025. Jejich smyslem je vybudovat gigabitovou společnost využívající sítě s velmi vysokou kapacitou, které zajistí výhody jednotného digitálního trhu pro všechny.

V navrhovaném kodexu se vyžaduje, aby regulační orgány zaznamenávaly záměry v oblasti investic do sítí, a orgánům veřejné moci umožňuje vyhledávat investory v oblastech s nedostatečným pokrytím

Regulace bude účinnější, pokud bude vycházet z důkladných místních znalostí o stále rozmanitějším síťovém prostředí, v němž působí řada různých místních, vnitrostátních a nadnárodních subjektů. Zásahy budou přizpůsobeny zeměpisným oblastem, ve kterých přetrvává dominantní postavení na trhu, a na reálné vyhlídky zavádění sítí zavedenými a alternativními provozovateli. Mapování umožní koordinovanější politiku a určit příležitosti pro soukromé investice nebo potřeby veřejných investic či oblasti, v nichž místní iniciativy mohou odstranit překážky nebo podpořit poptávku. To regulačním orgánům umožní zvýšit transparentnost, pokud jde o plány na zavádění sítí, a poskytne investorům větší předvídatelnost a ochranu. To bude důležité zejména pro zajištění toho, aby výhody lepšího internetového připojení využívala i společenství s menší hustotou obyvatelstva.

Odhaduje se, že k dosažení výše uvedené vize a cílů pro rok 2025 je v následujícím desetiletí potřebná celková investice ve výši přibližně 500 miliard EUR, což představuje o 155 miliard EUR více než prosté pokračování v trendu současných investic do sítí a jejich modernizace ze strany poskytovatelů připojení.

Největším problémem zůstává zabezpečení pokrytí posledních 5 % domácností a podniků, avšak nákladově efektivní modernizace je možná na základě řešení využívajících bezdrátového, jakož i pevného připojení. Na základě cílů Digitální agendy pro Evropu pro rok 2020 by do roku 2025 mělo být připojení 100 Mbps k dispozici pro všechny domácnosti, a další vývoj by měl vést k vyšší kapacitě poskytování dat. Tento cíl je třeba vnímat v rámci vyšší ambice zabezpečit přístup k mobilnímu datovému připojení na celém území, na všech místech, kde lidé žijí, pracují, cestují a shromažďují se.

Všechny evropské domácnosti, venkovské i městské, by měly mít přístup k minimální úrovni pevného nebo bezdrátového připojení. Aby připojení v roce 2025 bylo považováno za dostatečné, bude muset mít mnohem vyšší kapacitu než dnes. V současné době se v Evropě zavádějí pevné sítě a mobilní sítě 4G příští generace, avšak zemědělské oblasti v obou těchto směrech zaostávají.

I když se pozornost obrací k zavádění a využívání připojení s velmi vysokou kapacitou, nikdo by neměl být z přístupu k základnímu připojení vyloučen. Zatímco pro podporu zavádění sítí ve vyloučených oblastech jsou vhodnější jiné nástroje politiky, k zajištění toho, aby členové zranitelných sociálních skupin mohli získat přístup k cenově dostupným základním službám, pokud trh neplní svou funkci, by měla být použita univerzální služba.

Sdílené využívání spektra, ať už na základě všeobecného oprávnění nebo individuálních práv na využívání, může umožnit účinnější a intenzivnější využívání tohoto vzácného zdroje. To je obzvláště důležité v případě nových pásem spektra o velmi krátkém („milimetrovém“) dosahu, jež jsou plánována pro komunikace využívající technologie 5G. Uživatelé rádiového spektra v rámci všeobecného oprávnění zasluhují větší právní ochranu před škodlivou interferencí uvnitř pásma, budou odstraněny překážky bránící zavádění přístupových bodů wi-fi a přístup koncového uživatele ke sdílenému wi-fi připojení bude snazší.

Povinnosti týkající se pokrytí u licencí na spektrum jsou účinným nástrojem při řešení nedostatků bezdrátového připojení a k zajištění vysoce kvalitního pokrytí obyvatelstva a území EU. Ačkoli se povinnosti týkající se pokrytí již široce uplatňují, musí být lépe přizpůsobeny cílům strategie do roku 2025 uvedeným v tomto sdělení, zejména pokud jde o hlavní dopravní trasy a venkovské oblasti. Subjekty musí být schopné rychle vybudovat hustší sítě založené na malých buňkách. Regulační orgány potřebují další nástroje k řešení lokalizovaných nedostatků v oblasti pokrytí (bílá místa), jako je například snazší sdílení sítí.

Navrhovaný kodex stanoví hlavní zásady pro přidělování spektra v Unii, nové nástroje na úrovni Unie pro stanovení lhůt přidělování a licenčních období (nejméně 25 let) a vzájemné hodnocení mezi vnitrostátními regulačními orgány pro zajištění jednotných postupů přidělování.

Kromě rychlejších postupů určování spektra pro elektronické komunikace, s jasnými lhůtami pro zpřístupnění spektra trhu, investoři do příští generace bezdrátových širokopásmových sítí potřebují větší předvídatelnost a konzistentnost ohledně budoucích modelů udělování licencí a hlavních podmínek pro přidělování nebo obnovování práv na užívání spektra na vnitrostátní úrovni. Patří k nim minimální doba trvání licence k zajištění návratnosti investic, větší prostor pro obchodování se spektrem a jeho pronajímání, konzistence a objektivita regulačních opatření zaměřených na formování trhu (vyvolávací ceny, způsob pořádání dražeb, bloky spektra a limity, výjimečné rezervace spektra nebo povinnosti týkající se velkoobchodního přístupu). Na druhé straně by se subjekty měly zavázat k efektivnímu používání spektra, které jim bylo přiděleno.

Koncoví uživatelé v náročnějších oblastech mohou být ochotni předem investovat do připojení svých domácností k sítím s velmi vysokou kapacitou pomocí optických vláken, a to buď individuálně nebo v rámci systémů agregace poptávky. Tento finanční závazek by měl být možný na základě samostatné smlouvy, která umožňuje cenově dostupné dlouhodobé splátky za předpokladu, že koncový uživatel si ponechá právo změnit maximálně za 24 měsíců poskytovatele služeb.

Obchodní modely založené na prodeji přístupu k velkoobchodním sítím maloobchodním provozovatelům mohou snížit rizika hospodářské soutěže, přilákat dlouhodobý kapitál, který podporuje dlouhodobější investice do sítí s velmi vysokou kapacitou, a tím zužovat dělicí linii mezi komerčními a nekomerčními oblastmi zavádění. Tento relativně nový, avšak rozvíjející se obchodní model, si v případě, kdy provozovatelé mají významnou trží sílu, zaslouží jednoznačnější a jednodušší regulační přístup.

V oblastech, ve kterých hospodářská soutěž v oblasti infrastruktury nemusí být realistická, umožňuje společné investování konkurenčními provozovateli sdružení nákladů, snižování rizik, překonávání rozsáhlých překážek menšími provozovateli a v průběhu času udržitelnou hospodářskou soutěž na maloobchodní úrovni, která je méně závislá na regulaci. Provozovatelům s významnou tržní silou, kteří jsou otevřeni takovému společnému investování v oblasti sítí s velmi vysokou kapacitou, by proto mělo být umožněno odlišit se od konkurentů, kteří neinvestují. Tím se všem subjektům poskytne pobídka, aby poskytly nezbytný kapitál.

V navrhovaném kodexu jsou upřednostňována nápravná opatření pro přístup k síti, která přímo podporují konkurenceschopné zavádění infrastruktury, kdekoli je to možné, a zohlední maloobchodní volby, které jsou již koncovým uživatelům k dispozici.

Hospodářská soutěž v oblasti infrastruktury patří mezi nejúčinnější způsoby poskytování nového nebo modernizovaného internetového připojení v oblastech, kde díky hustotě obyvatel (nebo podniků) může fungovat více než jedna síť. Investice do nových sítí s velmi vysokou kapacitou mají rovněž dopad na dynamiku hospodářské soutěže tím, že zvyšují možnosti diferenciace. Účinný přístup k infrastruktuře inženýrských sítí, jako jsou kabelovody a stožáry, které jsou ve vlastnictví podniků s významnou tržní silou, uvolňuje konkurenční a investiční potenciál a měl by být považován za první prostředek nápravy pro odstranění překážek. Potřeba dalších velkoobchodních nápravných opatření za účelem umožnění účinné hospodářské soutěže v oblasti přístupu by měla být posuzována s ohledem na stávající obchodní dohody mezi provozovateli a maloobchodními možnostmi volby, které mají k dispozici koncoví uživatelé. Regulační zásahy tak již nezatěžují investiční rozhodnutí provozovatelů více, než je nutné, a současně zajišťují konkurenceschopné výsledky.

Komise ve spolupráci s Evropskou investiční bankou do konce roku zahájí činnost fondu pro širokopásmové připojení založeného na Nástroji pro propojení Evropy a na EFSI a v současnosti se zabývá iniciativou v oblasti možností financování činností souvisejících se strategií pro jednotný digitální trh, včetně kombinování různých zdrojů financování pro projekty společného zájmu zaměřené na evropské internetové připojení do roku 2025.

Nástroj pro propojení Evropy (CEF) je nástrojem EU určeným výhradně na podporu transevropských sítí. Nicméně jeho současný rozpočet může podporovat pouze úzký segment projektů v oblasti širokopásmového připojení, konkrétně inovační projekty založené na nejmodernějších technologiích, které mají potenciál replikovatelnosti, a pouze za použití finančních nástrojů. Stávající i budoucí financování ze strany EU by mělo být na všech úrovních zjednodušeno a měla by mu být dodána větší pružnost, aby umožňovalo kombinování finančních nástrojů a grantů. V souvislosti s hodnocením víceletého finančního rámce v polovině období navrhuje Komise opatření, která mají usnadnit kombinování ESI fondů s EFSI ve všech oblastech, včetně širokopásmového připojení.

Aby měly sítě s velmi vysokou kapacitou v Evropě co největší přínos z pákového efektu veřejného financování kombinovaných investic, je třeba, aby členské státy využívaly vhodnou kombinaci financování prostřednictvím grantů a finančních nástrojů a doplňkových opatření mezi různými programy financování na evropské a vnitrostátní úrovni.

V nejvzdálenějších oblastech, které mohou být jinak neziskové, je pro širokopásmové připojení často zapotřebí grantové financování. Nicméně veřejný příspěvek prostřednictvím finančních nástrojů může přilákat další dlouhodobé soukromé investice tím, že sníží krátkodobá rizika spojená se zaváděním širokopásmového připojení v oblastech, v nichž mohou být obchodní možnosti v dlouhodobém výhledu pozitivní. Kombinováním obou forem veřejného financování v oblastech s obecným obchodním potenciálem, pokud jde o sítě s velmi vysokou kapacitou, mohou být granty omezeny na minimum nezbytné k vytvoření obchodních možností v neziskových podoblastech, zatímco v rozsáhlejších oblastech co nejvíce posílí zapojení soukromého sektoru.

Financování poskytované ESI fondy na investice do širokopásmového připojení mělo dosud převážně podobu grantů; regulační rámec pro ESI fondy na období 2014–2020 v této oblasti zavedl novou možnost využití finančních nástrojů, jak se zdůrazňuje ve sdělení o investičním plánu pro Evropu, které vyzvalo ke zdvojnásobení využívání finančních nástrojů v rámci těchto fondů. V oblasti širokopásmového připojení poskytuje přizpůsobené finanční nástroje malým projektům Nástroj pro propojení Evropy a velkým projektům Evropský fond pro strategické investice nebo je lze kombinovat za účelem podpory specializovaných fondů a platforem. Technická pomoc může být poskytována prostřednictvím Evropského centra pro investiční poradenství.

Legislativní a regulační opatření mohou odstranit překážky, posílit pobídky k hospodářské soutěži a přinést větší předvídatelnost pro investory a nižší náklady na zavádění sítí. Cíle pro internetové připojení pro rok 2025 jsou stanoveny tak, aby jich komerční provozovatelé mohli do velké míry dosáhnout. Ke zlepšení obchodních možností soukromých předkladatelů projektů v nejnáročnějších oblastech však bude nezbytné veřejné financování.

Komise rovněž navrhuje akční plán pro 5G, jehož cílem je podpora koordinovaného přístupu při zavádění infrastruktur 5G, které budou mít významnou úlohu pro budoucnost evropského internetového připojení. Tento plán otevře zcela nové příležitosti pro inovace, a to nejen v odvětví komunikací, ale i v celém hospodářství a společnosti. Zavedení nové infrastruktury 5G vyžaduje odpovídající stupeň koordinace mezi členskými státy a příslušnými odvětvími ke stimulaci investic. Cílem akčního plánu je tuto koordinaci realizovat pomocí řady cílených opatření převážně dobrovolné povahy. Spolu s navrhovaným kodexem by měl Evropě poskytnout nástroje potřebné k tomu, aby v závodě o 5G zaujala čelní postavení ve prospěch své mezinárodní konkurenceschopnosti.

Účinný systém řízení se opírá o spolupráci silných a nezávislých vnitrostátních regulačních orgánů s odpovídajícími pravomocemi, které spolupracují s Komisí v rámci posílené institucionální struktury (BEREC), s odpovídajícími úkoly a strukturovanějším využíváním strategických odborných znalostí v oblasti politiky rádiového spektra (prostřednictvím Skupiny pro politiku rádiového spektra, RSPG). Společným cílem by mělo být zajistit, aby byl na základě zkušeností a odborných znalostí sdružení BEREC a vnitrostátních regulačních orgánů při provádění stávajícího rámce nový kodex uplatňován konzistentně, předvídatelně a prozíravě v dlouhodobém zájmu koncových uživatelů na konkurenčním vnitřním trhu.

Internetové připojení přineslo nové formy služeb on-line komunikace, jež mají významný přínos pro koncové uživatele. Odvětvová pravidla by neměla narušovat hospodářskou soutěž mezi tradičními hospodářskými subjekty a novými komunikačními platformami, ale měla by řešit zbývající problémy koncových uživatelů přiměřeným a nediskriminačním způsobem na základě příslušných vlastností dotčených služeb. Jak poskytovatelé služeb, tak i koncoví uživatelé by měli mít stejný prospěch ze skutečného vnitřního trhu služeb s odpovídající ochranou v oblastech, jako je bezpečnost. Rovné podmínky by měly rovněž zajistit, aby provozovatelé sítí nebyli znevýhodňováni, jestliže zároveň poskytují komunikační služby.

V souvislosti s finančním plánováním na období po roce 2020 Komise posoudí potřebu dostatečných rozpočtových zdrojů v rámci Nástroje pro propojení Evropy pro účinné financování širokopásmového připojení v oblastech s nedostatečným pokrytím a rovněž potřebu věnovat podporu z ESI fondů, případně s orientačním uvedením její výše, na digitální transformaci evropského hospodářství a společnosti.

Na vnitrostátní veřejnou podporu investic, která se neuskutečňuje za tržních podmínek, se vztahují pravidla státní podpory, jak je stanoveno v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Pokyny pro státní podporu v oblasti širokopásmového připojení umožňují veřejné financování pro zavádění sítí, které oproti stávajícím sítím nabízejí podstatná zlepšení (zásada „skokové změny“ v dostupnosti širokopásmového připojení). Rizika narušení hospodářské soutěže jsou řešena prostřednictvím takových požadavků, jako je například požadavek na použití nejméně narušujícího mechanismu veřejného financování a zajištění otevřeného přístupu k infrastruktuře financované státem.

V uvedených pokynech jsou již zohledněny cíle Digitální agendy pro Evropu pro rok 2020: má se za to, že státní podpora poskytovaná na skokovou změnu ze základního širokopásmového připojení na základní přístupovou síť nové generace (obvykle nabízející připojení od 30 Mb/s a méně než 100 Mb/s) brání selhání trhu, není-li pro sítě s vysokou kapacitou dostupné komerční zavedení. Pokyny rovněž uvádějí další možné skokové změny, např. modernizaci na „superrychlé“ širokopásmové připojení o rychlosti 100 Mb/s či více větším přiblížením možnosti připojení k optické síti koncovému uživateli, za podmínky, že se v případech, kdy základní přístupová síť nové generace již existuje nebo je plánována, provede ověření neuspokojené poptávky.

Při posuzování vnitrostátních plánů na podporu sítí s velmi vysokou kapacitou Komise zohlední potřeby a cíle uvedené v tomto sdělení a podpůrné důkazy o dlouhodobé poptávce po těchto sítích, která by mohla být trhem nedostatečně pokryta. V souladu se zásadou, podle níž zásahy státu mají být cílené a omezené na minimum nezbytné k nápravě selhání trhu a k dosažení cílů evropského zájmu, Komise příznivě hodnotí kombinované financování v rámci nástrojů financování a oblastí, v nichž to podnítí skokovou změnu na superrychlé širokopásmové sítě. Tím lze zmírnit riziko spojené s investicemi do sítí s velmi vysokou kapacitou, čímž se sníží náklady pro veřejnost a minimalizuje se narušení hospodářské soutěže.

Komise při uplatňování přístupu založeného na „skokových změnách“, který je popsán v pokynech pro státní podporu v oblasti širokopásmového připojení, zohlední předvídatelný vývoj dlouhodobé poptávky a také strategické cíle stanovené v tomto sdělení a v rámci svého posouzení zásahů v rámci státní podpory rovněž příznivě zhodnotí účinnost kombinovaného financování, které snižuje intenzitu podpory a zmírňuje rizika narušení hospodářské soutěže.

4.4.Wi-fi pro Evropu

Přístup k internetu prostřednictvím wi-fi umožňuje snadné připojení více uživatelů a mnoho místních orgánů již na veřejných místech bezplatný přístup k internetu poskytuje. Přáním Komise je podporovat poskytování bezplatného přístupu k internetu prostřednictvím wi-fi občanům v rámci všech veřejných služeb (např. ve veřejné správě, školách, knihovnách, zdravotnických střediscích, muzeích, veřejných parcích a na náměstích), aby se tak zlepšila integrace komunit v rámci jednotného digitálního trhu, uživatelé získali zkušenost s gigabitovou společností, zvýšila se digitální gramotnost a doplnila nabídka veřejných služeb poskytovaných na uvedených místech.

Komise zřídí systém poukázek na wi-fi připojení určených pro veřejné orgány, aby mohly ve střediscích společenského života nabízet bezplatné připojení k síti wi-fi.

4.5.Doprovodná opatření na podporu internetového připojení a konvergence

Splnění evropských cílů v oblasti internetového připojení bude rovněž vyžadovat aktivní politiky na vnitrostátní a regionální úrovni, které budou vycházet z příslušných vnitrostátních plánů pro širokopásmové připojení. Je nezbytné zvýšit transparentnost plánování, posílit víceúrovňovou správu a výměnu osvědčených postupů, což bude přínosné pro poskytovatele infrastruktury, veřejné orgány i uživatele připojení.

Komise vyzývá členské státy, aby přezkoumaly pokrok v oblasti svých vnitrostátních plánů pro širokopásmové připojení a do konce roku 2017 je aktualizovaly s ohledem na časový horizont do roku 2025, a to v souladu se strategickými cíli stanovenými v tomto sdělení a v akčním plánu pro 5G.

Jak prokázala iniciativa Propojené komunity, kterou Komise vypracovala v roce 2014, místní a regionální činitelé s rozhodovacími pravomocemi mají velký zájem o zvýšení spolupráce mezi veřejnými a soukromými subjekty působícími v oblasti připojení, větší technickou pomoc a lepší informovanost o osvědčených postupech a dostupných nástrojích. Zmapování současných a budoucích sítí rovněž veřejným orgánům na všech úrovních správy přinese lepší přehled o selháních trhu a nedostatcích připojení a možnost přijímat cílené veřejné iniciativy. K úspěchu je však také třeba, aby se zapojily do podpory aktivní účasti občanů na digitálních aktivitách.

Komise stanoví do konce roku 2016 ve spolupráci s Výborem regionů participativní širokopásmovou platformu, která zajistí vysokou úroveň zapojení příslušných veřejných a soukromých subjektů do investic do širokopásmového připojení a jejich spolupráce a rovněž pokrok při provádění vnitrostátních plánů pro širokopásmové připojení.

Za účelem usnadnění účinného fungování ESI fondů vyčleněných na projekty v oblasti širokopásmového připojení navrhla Komise zřídit evropskou síť poradenských kanceláří pro širokopásmové připojení. Jejím cílem je urychlit výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy a regiony a poskytovat technickou podporu v souvislosti s tím, jak účinně investovat do projektů v oblasti širokopásmového připojení, a to v kombinaci s finančními nástroji, kdykoli to bude možné.

Komise vyzývá členské státy a regiony, aby vytvořily a podporovaly evropskou síť poradenských kanceláří pro širokopásmové připojení na regionální/celostátní úrovni.

K rozšíření širokopásmového připojení by mohlo dále pomoci omezení nákladů na stavebněinženýrské práce, které představují až 80 % investic do širokopásmových sítí. Cílem směrnice 2014/61/ES (směrnice o snížení nákladů na širokopásmové připojení) je posilovat sdílení a opětovné využívání stávající fyzické infrastruktury napříč různými odvětvími (energetika, doprava atd.) a usnadňovat synergie s veřejnými pracemi; tato směrnice rovněž stanoví, že všechny nové nebo renovované budovy musí být připraveny na širokopásmové připojení. Synergie a spolupráce mezi veřejnými službami vyvolávají zvýšený zájem z dalších odvětví a přinesly již dobré výsledky. Komise vyzývá členské státy, aby směrnici urychleně provedly do vnitrostátního práva a zajistily její účinné provádění, aby tak bylo možné využívat plného potenciálu opatření, a zejména meziodvětvových synergií.