Sdělení Komise Radě, Evropskému Parlamentu, Evropskému Hospodářskému a Sociálnímu Výboru a Výboru Regionů - i2010 – První výroční zpráva o evropské informační společnosti {SEC(2006)604} /* KOM/2006/0215 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 19.5.2006 KOM(2006) 215 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ i2010 – První výroční zpráva o evropské informační společnosti {SEC(2006)604} OBSAH 1. Úvod 3 2. Provádění iniciativy i2010 v rámci obnovené lisabonské perspektivy 3 2.1. Nejnovější tendence 3 2.2. Iniciativa i2010 jádrem lisabonské agendy pro růst a zaměstnanost 4 3. Politické priority pro budoucnost 5 3.1. Jednotný evropský informační prostor 5 3.2. Inovace a investice do výzkumu 7 3.3. Začlenění, lepší veřejné služby a kvalita života 9 4. Závěr 11 SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ i2010 – První výroční zprávao evropské informační společnosti 1. Úvod Iniciativa i2010[1] se zabývá klíčovými úkoly moderní informační společnosti a podporuje partnerství mezi Komisí, členskými státy a všemi příslušnými zúčastněnými stranami s cílem využít v Evropě výhod digitálního hospodářství. Iniciativa i2010 určila řadu klíčových akcí, které se mají provést v letech 2005–2010. Toto sdělení aktualizuje akce v rámci politiky v oblasti informační společnosti a médií pro období let 2006–2007. Je založeno na souvisejícím pracovním dokumentu útvarů Komise, který přezkoumává klíčové akce iniciativy i2010 v souvislosti s vývojem v oblasti informačních a komunikačních technologií v EU. Evropská unie iniciativu i2010 podpořila. Členské státy se zavázaly provádět iniciativu i2010 a přispívat k přezkumu politických strategií v rámci Skupiny na vysoké úrovni i2010[2]. Evropský parlament silně podporuje informační společnost zaměřenou na občany a na veřejný zájem. Evropská rada na jarním zasedání v roce 2006 požádala členské státy a Komisi, aby strategii i2010 intenzivně prováděly. Toto sdělení je prvním dokumentem navazujícím na jarní zasedání Rady a potvrzuje klíčovou úlohu iniciativy i2010 pro dosažení lisabonských cílů. 2. PROVÁDěNÍ INICIATIVY I2010 V RÁMCI OBNOVENÉ LISABONSKÉ PERSPEKTIVY 2.1. Nejnovější tendence Hospodářský růst se v EU v roce 2005 zlepšil a prognózy předpovídají v roce 2006 přibližně 2% růst[3]. To je ale výrazně méně než 2,7% roční růst HDP v USA v letech 2000 až 2005. Evropa stále vykazuje průměrnou produktivitu a malé investice do výzkumu a vývoje, které v roce 2004 tvořily jen 1,9 % HDP[4]. Je známou skutečností, že informační a komunikační technologie (IKT) jsou klíčovým prvkem pro růst produktivity a že jejich využívání přispívá k prosperitě moderních hospodářství. Toto zjištění se však nepromítá do vhodných akcí. Na pozadí zhoršujícího se konkurenčního postavení EU na mezinárodní scéně jsou IKT zdrojem růstu a konkurenceschopnosti. Odvětví IKT nadále vykazovalo nadprůměrný růst, přičemž v roce 2005 se tržby zvýšily odhadem o 3,6 %[5]. Jde o odvětví s největším podílem inovací a nejvyšší intenzitou výzkumu v EU, které se v letech 2000 až 2003 podílelo 25 % na celkovém výzkumu a 5,6 % na HDP. IKT rovněž vytvořily nejméně 45 % růstu produktivity EU v období let 2000–2004. Ale příspěvek IKT nestačí ke zlepšení pozice EU na mezinárodní scéně. Nejnovější údaje ukazují, že investice EU do IKT stále zaostávají za našimi konkurenty. Spojené státy od roku 2000 pravidelně investují do IKT téměř dvojnásobek toho, co EU. Největším vývozcem zboží v oblasti IKT se stala Čína, která v roce 2003 předběhla Japonsko s EU a v roce 2004 Spojené státy[6]. Evropské podniky ve využívání IKT stále zaostávají. A konečně, příspěvek IKT k produktivitě se ve srovnání s druhou polovinou 90. let výrazně snížil a stále má zhruba poloviční úroveň oproti USA. Z celkového pohledu žádný ukazatel nesvědčí o změně tendence nebo urychlování vývoje v oblasti IKT, díky kterým by EU mohla nastoupit na udržitelnou cestu růstu a konkurenceschopnosti. Existují však i určité pozitivní tendence. Digitální konvergence se konečně stává skutečností. V letech 2004 a 2005 se obnovily investice do sítí a v roce 2005 vzrostl počet širokopásmových přípojek o 60 %. Provozovatelé telekomunikací a kabelové televize nabízejí konvergenční služby, například služby „triple-play“[7] nebo IP televizi. Tržby z těchto služeb však nekompenzují ztrátu tržeb z hlasových služeb a celkový růst tržeb v oblasti elektronických komunikací se zpomaluje. V oblasti konvergence je nutný rychlejší pokrok, aby si evropské odvětví elektronických komunikací udrželo vedoucí pozici. Nemá-li dojít ke zpomalení přechodu na znalostní hospodářství, musí EU zařadit vyšší rychlost. 2.2. Iniciativa i2010 jádrem lisabonské agendy pro růst a zaměstnanost Iniciativa i2010 je součástí obnovené lisabonské strategie. Nový přístup obnovené lisabonské agendy založený na partnerství se právě zkouší a funguje: na úrovni EU bylo dosaženo výrazného pokroku, pokud jde o lisabonský program Společenství, a na vnitrostátní úrovni členské státy v říjnu 2005 předložily své národní programy reforem na následující tři roky. Všechny členské státy označily ve svých národních programech reforem politiky v oblasti výzkumu a inovací za klíčovou prioritu a zmiňují v této souvislosti IKT[8] , přičemž se nejčastěji zabývají elektronickou veřejnou správou, širokopásmovým připojením a digitální gramotností. Polovina členských států rovněž zmiňuje využívání IKT v podnicích a v domácnostech, provádění předpisového rámce pro elektronické komunikace a zabezpečení sítí. Národní programy reformy politiky obecně označují otázky IKT jako úkoly, a tedy obecně podporují širší přijímání IKT, ačkoli navrhovaná opatření nezahrnují více prvků orientovaných na budoucnost, například digitální konvergenci nebo výzkum a inovace v oblasti IKT. Mnohé národní programy reforem rovněž zmiňují iniciativu EU i2010, a tím se hlásí ke společným cílům. Výroční zpráva o pokroku v oblasti růstu a zaměstnanosti, kterou Komise zveřejnila v lednu 2006, určuje čtyři prioritní akce, kterými se Komise i členské státy musí zabývat: i) větší investice do znalostí a inovací; ii) uvolnění podnikatelského potenciálu, zejména malých a středních podniků; iii) reakce na globalizaci a stárnutí; a iv) přechod na účinnou a integrovanou energetickou politiku EU[9]. IKT hrají ve všech těchto prioritách zásadní úlohu a iniciativa i2010 jim se svými třemi pilíři – jednotným informačním prostorem; inovacemi a investicemi do výzkumu; začleněním – poskytne uplatnění. Ahova zpráva[10] předkládá několik návrhů, které jsou významné pro výzkum a inovace v odvětví IKT: Evropa musí podporovat všudypřítomné technologie a podněcovat rozvoj inovačních a tvůrčích trhů. Ahova zpráva mimo jiné jako příklady takových trhů uvádí elektronické zdravotnictví (eHealth) a digitální obsah. Jsou zapotřebí výzkumná partnerství zahrnující instituce, členské státy i průmysl a evropské technologické platformy hrají v tomto směru klíčovou úlohu. Nakonec je třeba vytvořit trh pro inovační produkty a služby, a to harmonizací právního prostředí, co možná nejlepším využitím standardních podmínek a využitím veřejných zakázek k posílení poptávky po inovačním zboží a k podpoře inovační kultury. Některé z těchto návrhů byly začleněny jako akce první priority do výroční zprávy Komise o pokroku. Pokud jde o akce druhé a třetí priority, tj. „uvolnění podnikatelského potenciálu“ a „reakci na globalizaci a stárnutí“, souvisejí s opatřeními členských států v oblasti elektronické veřejné správy. Členské státy považují elektronickou veřejnou správu za potenciální nástroj pro zlepšení právních předpisů, zjednodušení postupů a uspokojení rostoucí poptávky po sociálních a zdravotnických službách, které budou nevyhnutelně doprovázet stárnoucí evropskou společnost. Nicméně jen několik členských států výslovně spojuje své priority v oblasti IKT s obecnými lisabonskými cíli. 3. Politické priority pro budoucnost 3.1. Jednotný evropský informační prostor Iniciativa i2010 označuje digitální konvergenci za hlavní hnací sílu změn a stanoví si za cíl zajistit, aby EU plně využívala příležitostí a možností k posílení jednotného trhu. Iniciativa i2010 zmiňuje čtyři úkoly konvergence: rychlost, bohatý a rozmanitý mnohojazyčný obsah, interoperabilitu a bezpečnost. Požaduje soudržný rámec pro služby informační společnosti a médií s cílem podporovat investice a hospodářskou soutěž, ale přitom chránit cíle veřejného zájmu a zajistit ochranu zájmů spotřebitelů. V roce 2005 Komise zahájila přezkum předpisového rámce pro elektronické komunikace s cílem vytvořit konkurenční prostředí, zvýšit přínos pro spotřebitele a stimulovat investice a inovace. Přezkum bude dokončen v roce 2006. V jeho rámci Komise přezkoumá doporučení o relevantních trzích. Komise rovněž připravuje nařízení, jehož cílem bude snížit vysoké ceny za mezinárodní roaming v mobilních telefonních sítích a posílit jednotný trh. Komise rovněž předloží návrhy na reformu správy spektra s cílem usnadnit přístup k rádiovým kmitočtům. Soudržný přístup na evropské úrovni bude mít přímý dopad na růst a zaměstnanost v Evropě, např. díky uvolnění spektra po vypnutí analogového TV vysílání.To může podpořit bezdrátové širokopásmové technologie a rozvoj nových celoevropských služeb. Komise rovněž posoudí vývoj v oblasti normalizace a interoperability v souvislosti s mobilní TV. V roce 2005 Komise přijala návrh modernizované směrnice o televizi bez hranic s cílem vytvořit rovné podmínky pro všechny společnosti, které nabízejí televizní a podobné služby, nehledě na technologii použitou k poskytování těchto služeb. Uvedený návrh nyní vstoupí do postupu spolurozhodování s Radou a Evropským parlamentem. Se vznikem nových zařízení, sítí a služeb se EU bude muset ve stále větší míře zabývat novými úkoly , například poskytováním digitálního materiálu chráněného autorskými právy na evropské úrovni, zaváděním řešení pro správu digitálních práv (DRM), potřebou aktualizovat předpisy pro ochranu spotřebitelů a údajů nebo bojem proti šíření nezákonného obsahu on-line. Doporučení o celoevropské správě autorských práv pro on-line hudební služby[11] je prvním krokem, který demonstruje odhodlání Komise vytvořit jednotný informační prostor postupným odstraňováním překážek pro celoevropské služby, které závisí na autorských právech v on-line prostředí. Evropským občanům a spotřebitelům může konvergence přinést řadu výhod, od snazšího přístupu k rozmanitějším informacím po větší kapacitu pro vytváření a šíření jejich vlastního obsahu. Těmito otázkami se bude v roce 2006 zabývat sdělení o on-line obsahu, které naváže na iniciativu Komise „Film on-line“ zahájenou v roce 2005. Mnoho lidí však stále váhá s využíváním služeb informační společnosti a médií vzhledem k obavám týkajícím se bezpečnosti a soukromí. Reakcí na rozšířené obavy o bezpečnost budou sdělení o spamu a malwaru, sdělení o počítačové trestné činnosti, které se bude zabývat novými podobami trestné činnosti na internetu, a nová bezpečnostní strategie. V letech 2006–2007 Komise: - předloží návrhy na přezkoumání předpisového rámce pro elektronické komunikace, včetně návrhu na přezkum doporučení o relevantních trzích a nařízení o mezinárodním roamingu; - bude podporovat účinnou správu spektra; - posoudí normalizaci a interoperabilitu, pokud jde o služby mobilní TV; - rozšíří iniciativu „Film on-line“ na „Obsah on-line“ a na konci roku 2006 předloží návrhy formou sdělení; - se bude v nadcházejícím sdělení o bezpečnostní strategii EU (začátek roku 2006) a ve sděleních o počítačové trestné činnosti a o spamu a malwaru zabývat otázkami důvěryhodnosti, soukromí a bezpečnosti; - přezkoumá právní rámec pro ochranu spotřebitelů, přičemž zohlední nový technický vývoj; - provede analýzu politických dopadů konvergence ve spolupráci s členskými státy prostřednictvím Skupiny na vysoké úrovni i2010. 3.2. Inovace a investice do výzkumu Výzkum a inovace Lisabonská výroční zpráva o pokroku v oblasti růstu a zaměstnanosti z roku 2006 jasně uvedla, že EU pravděpodobně nedosáhne svého cíle vynakládat na výzkum a vývoj 3 % HDP. Výzkum nicméně zůstává nejvyšší prioritou ve finančním výhledu a prioritám pro výzkum v oblasti IKT, které Komise navrhla v sedmém rámcovém programu pro výzkum a vývoj, se v Radě a v Parlamentu dostalo široké podpory. Lisabonská výroční zpráva o pokroku podnítila konkrétní návrhy na zvýšení investic do znalostí a inovací, které se zakládají zejména na Ahově zprávě. Výroční zpráva o pokroku označila například zadávání veřejných zakázek za oblast se značným potenciálem pro inovace. V roce 2005 Komise uskutečnila v oblasti IKT řadu kroků, které šly ve směru Ahových návrhů: - Partnerství pro výzkumné činnosti bylo posíleno zřízením devíti evropských technologických platforem souvisejících s IKT, z čehož dvě[12] pracují s Komisí a členskými státy na vytvoření společných technologických iniciativ[13]. Byly uskutečněny první kroky k dosažení užší koordinace mezi Komisí a programy výzkumu a vývoje členských států. - Komise uspořádala konzultace o inovačních systémech souvisejících s IKT a o způsobech, jak posílit jejich spojení s výzkumem. Zabývaly se oblastmi, jako je například normalizace: díky pracovnímu programu pro normalizaci IKT na rok 2006 jsou IKT rovněž uznány za důležitý prvek evropského akčního plánu pro normalizaci, v jehož rámci se v letech 2006 a 2007 přezkoumá politika normalizace. Členské státy zahájily diskusi o získávání inovací před uvedením na trh prostřednictvím zadávání veřejných zakázek na úrovni EU s cílem podporovat výzkum a inovace v oblasti IKT. Některými z těchto otázek by se mohlo zabývat nadcházející sdělení o výzkumu a inovacích v oblasti IKT. - Komise zahájila iniciativy (INNOVA a PRO-INNO) na zlepšení inovačních politik a jejich provádění v oblastech, jako jsou normy, veřejné zakázky, přístup k financím, seskupování, převod technologií, práva duševního vlastnictví a správa inovací. Kromě toho Komise přijala Program pro konkurenceschopnost a inovace. Tento program zahrnuje program na podporu politiky IKT v oblasti využívání IKT, který je přímo spojen s prioritami iniciativy i2010. Jak bylo plánováno ve sdělení Komise o průmyslové politice z října 2005[14], Komise rovněž vytvořila pracovní skupinu pro IKT složenou ze zástupců všech zúčastněných stran, jejímž cílem je přezkoumat konkurenceschopnost odvětví IKT. V letech 2006–2007 Komise: - přijme pracovní program pro sedmý rámcový program; - navrhne dvě společné technologické iniciativy (nanoelektroniku a vestavěné systémy); - vydá sdělení o výzkumu a inovacích v oblasti IKT; - provede analýzu možného použití směrnic o zadávání veřejných zakázek na získávání inovací před uvedením na trh a na získávání inovací prostřednictvím veřejných zakázek s cílem zvýšit využívání výzkumu a vývoje; - přezkoumá normalizaci IKT; - přijme pracovní program pro program na podporu politiky IKT; - přezkoumá konkurenceschopnost odvětví v rámci pracovní skupiny pro IKT a následně v rámci Skupiny na vysoké úrovni i2010. Využívání IKT Ve srovnání s USA investovala Evropa do IKT méně a později. Spojené státy také IKT účinněji využívají a rychleji dosahují výhod z investic do IKT. Rozvoji elektronického podnikání (eBusiness) by mohly napomoci důležité změny, které probíhají v odvětví softwaru v souvislosti s přechodem od prodeje produktů k poskytování služeb na vyžádání. Tento přechod je hnací silou významných změn v inovačních a konkurenčních segmentech celosvětového hospodářství a přispěl k oživení trhů informačních technologií, které v roce 2005 vykázaly růst o 4,1 % v EU a o 4,8 % celosvětově[15]. Nové architektury softwaru a služeb umožňují nejen integraci obchodních procesů ve společnostech, ale také zapojení společností do sítě, čímž se vytváří nová prostředí pro spolupráci. Klíčovými technologiemi umožňujícími tyto pokroky jsou technologie „Grid“[16] a architektury orientované na služby, což jsou oblasti, kde si Evropa udržuje vedoucí pozici ve výzkumu. IKT mohou mít rušivý vliv na společnosti a trhy, což je již zřejmé ve výrobě a maloobchodu v souvislosti s rozšiřováním technologie rádiové identifikace (RFID). Komise konzultuje otázky, jako jsou normalizace, interoperabilita, potřeby spektra a obavy o ochranu údajů a soukromí v souvislosti s technologií RFID, a v průběhu roku 2006 předloží návrhy politik. Tento vývoj se projeví v podobě vyšší účinnosti, pokud podniky spojí své investice do IKT s reorganizací obchodních procesů. V tomto směru zůstávají hlavním omezením dovednosti a kompetence, kterými se zabývá evropské fórum pro e-dovednosti. Síť eBSN (evropská podpůrná síť pro elektronické podnikání určená malým a střením podnikům) má za cíl zlepšit součinnosti mezi stávajícími politickými iniciativami v oblasti elektronického podnikání v Evropě a podporovat konkurenceschopnost malých a středních podniků prostřednictvím využívání IKT. Výroční zpráva o pokroku označuje „uvolnění podnikatelského potenciálu, zejména malých a středních podniků“ za druhou prioritní akci pro větší růst a více pracovních příležitostí v EU. Iniciativa i2010 se pak zabývá nutností odstranit technologické, organizační a právní překážky pro zavádění IKT v podnicích. V roce 2006 bude prioritou určit a analyzovat nové tendence a posoudit potřebu politických opatření. Práce v těchto oblastech mohou stavět na iniciativách, jako jsou GRIDs, interoperabilita nebo digitální ekosystémy a na lepší integraci výsledků výzkumu do obchodních procesů. V letech 2006–2007 Komise: - uzavře veřejnou diskusi o RFID a na konci roku 2006 vydá sdělení; - přezkoumá politiky a tendence v oblasti elektronického podnikání (2006) a vymezí potřebná politická opatření (2007). 3.3. Začlenění, lepší veřejné služby a kvalita života Začlenění Iniciativa i2010 ve svém třetím pilíři integruje rozmanité politiky začlenění občanů do informační společnosti do soudržného a koordinovaného rámce s cílem podpořit udržitelný růst a evropský sociální model. Rozsah politik v oblasti začlenění občanů do informační společnosti („eInclusion“), jak jej vymezuje iniciativa i2010, zahrnuje stárnutí, přístupnost, digitální propasti, elektronickou veřejnou správu, digitální gramotnost a kulturu. Zatímco zeměpisné propasti, přístupnost a digitální gramotnost spadají pod dobře zavedené politiky EU se silným rozměrem informační společnosti, nadcházející iniciativa v oblasti začlenění občanů do informační společnosti bude širší. V roce 2005 a na začátku roku 2006 bylo dosaženo značného pokroku prostřednictvím sdělení o „překlenutí propasti v širokopásmovém připojení“[17] a o „přístupnosti elektronických technologií“[18]. Ministerská konference o „eInclusion“, konaná v roce 2006 v Rize, bude výchozím bodem pro evropskou iniciativu v této oblasti v roce 2008. V letech 2006–2007 Komise: - bude kontrolovat plnění závazků ve sdělení o přístupnosti elektronických technologií; - podpoří vytvoření informační platformy pro výměnu osvědčených postupů v oblasti širokopásmového připojení a uspořádá významnou konferenci o širokopásmovém připojení pro venkovské komunity; - společně s členskými státy připraví ministerské prohlášení z konference o „eInclusion“ konané v Rize; - naváže na práci v oblasti digitální gramotnosti: konference o elektronickém vzdělávání, sdělení o IKT pro vzdělávání a odbornou přípravu na podporu celoživotního vzdělávání a inovací. Lepší veřejné služby Obnovená lisabonská strategie zdůrazňuje úlohu veřejných služeb pro dosažení cílů růstu a konkurenceschopnosti. Využívání IKT ve veřejných službách může pomoci splnit celkové priority EU zdůrazněné ve výroční zprávě o pokroku v oblasti růstu a zaměstnanosti – tj. udržitelnost veřejných financí a zjednodušení správních postupů. Tyto priority sdílí všechny členské státy ve svém přístupu k elektronické veřejné správě a ostatním veřejným službám, včetně Evropské komise s její iniciativou o „e-Komisi“[19]. Bylo dosaženo pokroku v konkretizaci těchto cílů, zejména dosažením dohody o klíčových předpokladech a cílech pro koordinovanou realizaci veřejných služeb využívajících IKT. Ministerské prohlášení o elektronické veřejné správě přijaté v listopadu 2005 stanoví priority EU v oblasti veřejných služeb využívajících IKT . Významnými úspěchy v oblasti urychlování reformy zdravotnických systémů jsou přijetí akčního plánu pro elektronické zdravotnictví v roce 2004 a jeho provádění. Práce v těchto oblastech je významná pro dva lisabonské cíle – „reakci na globalizaci a stárnutí“ a „uvolnění podnikatelského potenciálu“. V únoru 2006 přijala Komise sdělení o interoperabilitě pro celoevropské služby elektronické veřejné správy[20], které určuje různé aspekty interoperability potřebné pro uvedené služby a vyzývá členské státy ke spolupráci v zájmu dosažení interoperability v evropském měřítku. Akční plán „eGovernment“ přijatý v dubnu 2006 stanoví plán pro dosažení řady cílů v oblasti elektronické veřejné správy do roku 2010; Komise v březnu 2006 vydala pracovní dokument o interoperabilitě v elektronickém zdravotnictví, po němž bude v roce 2007 následovat doporučení. Elektronické zadávání veřejných zakázek je klíčovým prvkem strategie pro lepší veřejné služby a interoperabilita, identita a ověřování pravosti jsou společnými tématy rozvíjenými v oblastech elektronické veřejné správy a elektronického zdravotnictví. Zatímco účinné služby zaměřené na uživatele se rozvíjejí převážně na vnitrostátní úrovni, pilotní projekty na úrovni EU se zabývají celoevropským rozměrem a veřejnými on-line službami v úloze klíčových předpokladů, přičemž se klade důraz na správu identit, interoperabilitu a zabezpečení. Zkušenosti ukazují, že některé projekty potřebují kritické množství, aby dosáhly nejlepšího dopadu a zajistily určitý stupeň přeshraniční interoperability. Přípravné akce byly součástí pracovního programu IDABC 2005 a nyní se provádějí. V roce 2006 se část úsilí v rámci programu eTEN zaměří na přípravu rozsáhlých pilotních projektů, které se budou provádět v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace počínaje rokem 2007. V letech 2006/2007 Komise: - zahájí akční plán „eGovernment“ a navrhne strategické směry pro veřejné služby využívající IKT; - vytvoří veřejný portál Evropské unie o zdraví a připraví doporučení o interoperabilitě elektronického zdravotnictví; - zahájí pilotní projekty s cílem na provozní úrovni zkoušet technologická, právní a organizační řešení směřující ke zprovoznění veřejných on-line služeb (2007). Kvalita života Příspěvek IKT ke kvalitě života a k udržitelnému rozvoji bývá nedoceňován. Proto si iniciativa i2010 klade za cíl zviditelnit tento problém prostřednictvím zahájení vzorových iniciativ, které se budou zabývat klíčovými sociálními problémy: stárnoucí společností, bezpečnou a čistou dopravou a kulturní rozmanitostí. V každé z těchto oblastí byla navržena vzorová iniciativa využívající IKT. Iniciativy „digitální knihovny“ a „inteligentní automobil“ byly zahájeny v roce 2005. V roce 2006 bude předložen návrh doporučení o digitalizaci a uchovávání digitálních záznamů. Významným dopadem digitálních knihoven a sítí IKT na vědecké odborné posouzení, způsoby publikování a evropský výzkumný prostor se bude zabývat sdělení v roce 2006. Byla zahájena činnost skupiny na vysoké úrovni pro evropskou digitální knihovnu, která spojuje nejvýznamnější zúčastněné strany z průmyslu a kulturních institucí a bude se zabývat otázkami, jako je spolupráce veřejného a soukromého sektoru v oblasti digitalizace a autorských práv. Třetí iniciativa „IKT pro nezávislý život ve stárnoucí společnosti“ bude zahájena v roce 2006. IKT mohou kromě toho hrát aktivní úlohu ve snižování dopadů průmyslu a společnosti na životní prostředí a ve vývoji hlavních nástrojů k dosažení cílů EU v oblasti udržitelného rozvoje. Komise proto navrhne čtvrtou vzorovou iniciativu využívající IKT na rok 2007 s cílem využít potenciál IKT pro udržitelný růst, přičemž se zaměří na energetickou účinnost a omezení odpadů. V letech 2006–2007 Komise: - zahájí vzorovou iniciativu „IKT pro nezávislý život ve stárnoucí společnosti“; - provede vzorovou iniciativu „Inteligentní automobily“; - provede vzorovou iniciativu „Digitální knihovny“ a navrhne doporučení o digitalizaci a uchovávání digitálních záznamů a sdělení o digitálních knihovnách vědeckých informací; - navrhne čtvrtou vzorovou iniciativu „IKT pro udržitelný růst“. 4. Závěr Úkoly určené v iniciativě i2010 stále platí, ale je třeba se jimi zabývat intenzivněji. Nestačí, aby si tvůrci politik více uvědomovali nutnost urychlit rozvoj IKT; měli by rovněž vytvářet politiky na posílení kladných tendencí v odvětví IKT. Konkrétními prioritami jsou provádění strategií v oblasti širokopásmového připojení, soudržné přístupy k obsahu a ke spektru, integrované strategie výzkumu a inovací a ambicióznější veřejné služby. Dnes je více než kdykoli dříve třeba zkvalitnit evropské politiky v oblasti IKT, abychom dohnali své hlavní konkurenty na mezinárodní scéně. V období let 2006–2007 tedy nadále budou jádrem iniciativy i2010 tři hlavní myšlenky: - Naléhavost: Rostoucí uznání úlohy IKT pro růst a zaměstnanost je třeba proměnit v činy – příležitosti, jež přináší digitální konvergence, vyžadují strategický přístup v národních programech reforem, který spojuje politickou makroúroveň a mikroúroveň. Rovněž je zapotřebí rychlejší přístup k legislativním návrhům v rámci iniciativy i2010, aby Evropa mohla plně využít rychlých účinků digitální konvergence na růst a konkurenceschopnost. - Partnerství: Společné akce a společná zodpovědnost Komise, členských států a zúčastněných stran v rámci lisabonské agendy a iniciativy i2010 – nejen pro určení překážek, které brání inovacím, ale rovněž pro přijetí pozitivních kroků ke koordinaci politik v celé Evropě s cílem zavést jednotný informační prostor zahrnující 25 členských států EU. - Akce: EU musí přejít od konsensu o důležitosti IKT pro růst, zaměstnanost a kvalitu života k činům, a to intenzivním prováděním právních předpisů a politik, které napomáhají konkurenceschopnosti, jakož i využíváním ekonomické síly orgánů veřejné správy s cílem podporovat vznik inovačních služeb, jež přinesou prospěch občanům a přispějí k růstu a zaměstnanosti. [1] KOM(2005) 229. [2] Rozhodnutí 2006/215/ES. [3] KOM(2006) 30. [4] KOM(2006) 30. [5] Zdroje viz připojený pracovní dokument útvarů Komise, není-li uvedeno jinak. [6] OECD Information Technology Outlook 2006, připravuje se. [7] Datové, hlasové a video služby nabízené jedním operátorem / poskytovatelem služeb. [8] Například podle integrovaného hlavního směru č. 9: „Podporovat rozšiřování a efektivní využívání IKT a vytvořit plně integrující informační společnost“. [9] KOM(2006) 30. [10] „Vytváření inovativní Evropy“, zpráva nezávislé skupiny odborníků pro výzkum, vývoj a inovace jmenované po vrcholné schůzce v Hampton Court, které přesedal Esko Aho, leden 2006. [11] Doporučení 2005/737/ES. [12] Nanoelektronika a vestavěné systémy. [13] Společné technologické iniciativy jsou novým typem partnerství veřejného a soukromého sektoru, s nimiž počítá 7. rámcový program. Budou zřízeny za účelem provádění strategických plánů výzkumu, které jsou definovány některými technologickými platformami a které mají natolik ambiciózní rozsah, že vyžadují mobilizaci značného objemu veřejných i soukromých investic a výzkumných zdrojů. [14] KOM(2005) 474. [15] EITO, 2006. [16] Technologie „Grid“ na vyžádání poskytuje obrovský potenciál v oblasti výpočetní techniky a znalostí, neboť využívá zdroje mnoha samostatných, síťově propojených počítačů (sítí obvykle bývá internet). [17] KOM(2006) 129. [18] KOM(2005) 425. [19] Rozhodnutí C(2005) 4473. [20] KOM(2006) 45.