Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

(2022/C 278/08)

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1).

OZNÁMENÍ O SCHVÁLENÍ STANDARDNÍ ZMĚNY, KTERÝM SE MĚNÍ JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Fiefs Vendéens“

PDO-FR-A0733-AM02

Datum podání žádosti: 12. května 2022

1. Popis a důvody ke změně

1. Oficiální zeměpisný kodex

Popis a důvody

Obce zeměpisné oblasti byly aktualizovány v souladu s úředním zeměpisným kodexem.

Hranice oblasti zůstává stejná.

Jednotný dokument se mění v bodě 6.

2. Vymezená pozemková oblast

Popis a důvody

Do seznamu zasedání příslušného vnitrostátního výboru, který schválil vymezení zemědělských pozemků, bylo doplněno datum 9. a 10. února 2022.

Tato změna má za cíl doplnit datum, kdy příslušný vnitrostátní orgán schválil změnu vymezené pozemkové oblasti v zeměpisné oblasti výroby. Vymezení zemědělských pozemků spočívá v tom, že se v zeměpisné oblasti výroby určí pozemky vhodné k produkci příslušného chráněného označení původu.

Uvedené změny nemají vliv na jednotný dokument.

3. Přechodná opatření

Popis a důvody

Přechodná opatření, jejichž platnost skončila, se zrušují.

Vedení evidence pozemků, na které se vztahují přechodná opatření, se zrušuje.

Touto změnou se nemění jednotný dokument.

4. Údaje o kontrolním subjektu

Popis a důvody

Znění odkazu na kontrolní subjekt bylo revidováno, aby bylo v souladu se zněním použitým v jiných specifikacích produktu. Tento pozměňovací návrh je čistě redakční povahy.

Touto změnou se nemění jednotný dokument.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1. Název produktu

Fiefs Vendéens

2. Typ zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3. Druhy výrobků z révy vinné

1. Víno

4. Popis vína

1. Bílá a růžová vína

STRUČNÝ POPIS

Jedná se o tichá bílá, růžová a červená vína.

Vína vykazují následující analytické vlastnosti:

— Minimální přirozený obsah alkoholu: bílá vína 10 %, růžová vína 10,5 %, červená vína 10,5 %.

— Celkový maximální obsah alkoholu po obohacení zahuštěním: bílá vína 12 %, růžová vína 12 %, červená vína 12,5 %.

— Maximální obsah těkavých kyselin: bílá vína 11 miliekvivalentů na litr, růžová vína 11 miliekvivalentů na litr, červená vína 13 miliekvivalentů na litr.

— Maximální obsah fermentovatelných cukrů (glukóza a fruktóza): bílá vína 3 gram na litr, růžová vína 3 gramy na litr, červená vína 2,5 gramu na litr.

— Maximální obsah kyseliny jablečné: nejvýše 0,4 gramu na litr u červených vín.

Celkový obsah kyselin, oxidu siřičitého a celkový dosažený obsah alkoholu vyhovují pravidlům stanoveným právními předpisy Unie. Bílá vína se vyznačují rovnováhou s převažující svěžestí. Jsou jemná a lahodná, příjemně minerální a nabízejí širokou škálu květinových a ovocných tónů.

Růžová vína dosahují bledě růžové až lososové barvy. Jsou mírně nakyslá, svěží a plná, nejčastěji v nich cítíme ovoce.

Červená vína se vyznačují silným ovocným aroma, které je někdy doprovázeno sladce kořeněnými tóny, tóny kůže nebo lékořice.

Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) Minimální celková kyselost Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 14,3 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr):

2. Červená vína

STRUČNÝ POPIS

Vína vykazují následující analytické vlastnosti:

— Minimální přirozený obsah alkoholu: 11 %

— Maximální obsah fermentovatelných cukrů (glukóza a fruktóza): 2,5 gramů na litr

— Maximální obsah kyseliny jablečné: nejvýše 0,4 g/l u červených vín.

Celkový obsah kyselin, oxidu siřičitého a celkový dosažený obsah alkoholu vyhovují pravidlům stanoveným právními předpisy Unie.

Červená vína se vyznačují silným ovocným aroma, které je někdy doprovázeno sladce kořeněnými tóny, tóny kůže nebo lékořice.

Obecné analytické vlastnosti Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) Minimální celková kyselost Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) 16,3 Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr):

5. Enologické postupy

1. Zvláštní enologické postupy

a. Zvláštní enologický postup

Používání aktivního uhlí při výrobě růžových vín, samostatně nebo v přípravcích, je zakázáno.

U červených vín jsou povoleny omezené metody obohacování zahušťováním, přičemž maximální hodnota částečné koncentrace oproti použitému objemu činí 10 %.

Po obohacení není celkový obsah alkoholu v objemových procentech vyšší než: 12 % u bílých vín, 12 % u růžových vín, 12,5 % u červených vín.

Kromě výše uvedených ustanovení musí vína z hlediska enologických postupů splňovat povinnosti stanovené právními předpisy EU a zákoníkem zemědělství a mořského rybolovu.

b. Pěstební postupy

Vinice mají minimální hustotou výsadby 5 000 rostlin na hektar.

Spon mezi řadami je maximálně 1,80 metru a spon výsadby mezi kmínky v téže řadě musí být v rozmezí 0,9 až 1,30 metru.

Řez révy se provádí s nejvýše 10 očky na keř:

— buď jednoduchým nebo dvojitým Guyotovým řezem,

— nebo krátkým řezem na čípek s nejvýše 5 čípky na keř.

Řez musí být dokončen do 31. května roku sklizně.

c. Aktivní uhlí

Omezení týkající se výroby

Používání aktivního uhlí při výrobě růžových vín je povoleno u moštů a mladých vín, u nichž ještě probíhá kvašení, a to do výše 15 % objemu u růžových vín vyrobených dotčeným vinařem pro danou sklizeň a v maximální dávce 60 gramů na hektolitr.

2. Maximální výnosy

a. Bílá a růžová vína

66 hektolitrů na hektar

b. Červená vína

62 hektolitrů na hektar

6. Vymezená zeměpisná oblast

Sklizeň hroznů, vinifikace a výroba vína probíhají na území obcí departementu Vendée vyjmenovaných níže, jak je schválil ústav Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) na zasedání příslušného vnitrostátního výboru dne 10. února 2011. Tato oblast ke dni schválení této specifikace produktu příslušným vnitrostátním výborem zahrnuje území níže uvedených obcí nebo částí obcí na základě úředního zeměpisného kodexu z roku 2021:

Auchay-sur-Vendée pouze pro území delegované obce Auzay, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Ïle-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Les Sables d’Olonne pouze pro území delegované obce Olonne-sur-Mer, Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé, Vix.

7. Moštová odrůda (moštové odrůdy)

Cabernet franc N

Chardonnay B

Chenin B

Négrette N

Pinot noir N

8. Popis souvislostí

Zeměpisná oblast je na severu ohraničena remízky ve Vendée a na jihu rovinou Luçon, na níž se pěstují obiloviny. Od obce Les Sables-d’Olonne ležící na pobřeží Atlantiku až k Fontenay-le-Comte se od západu na východ táhne hranice Armorického masivu. Vinice jsou vysázeny v oblastech, kde je tato hranice protkána strukturující vodopisnou sítí, na svazích dosahujících sklonu často 3 až 5 % a orientovaných převážně na jih/jihozápad. Zeměpisné celky „Brem“ v okolí mokřin Marais d'Olonne střídají „Mareuil“ a „Chantonnay“ podél údolí řek Lay a Yon a celky „Vix“ a „Pissotte“ na svažitých březích řeky Vendée. Tuto zeměpisnou oblast tvoří území 18 obcí ležících na jihu departementu Vendée.

Geologicky je zeměpisná oblast poměrně homogenní. Nachází se na okraji armorického krystalického podloží, které je v kontaktu s jurskými vápencovými útvary. Geologický substrát se skládá hlavně z břidlic a ryolitů, místy z ruly a amfibolitů, nebo dokonce vápenců v případě zeměpisného označení „Vix“. Tyto vápence jsou však nejčastěji pokryty písčito-štěrkovými fluviálními ložisky z období třetihor. Přesně vymezené pozemky pro sklizeň hroznů tak mají zpravidla kyselé hnědé půdy s vysokým podílem hrubých prvků. Podstatně se liší od hlubokých bahnitých půd remízků na severu, stejně jako od úrodné jílovité půdy na jihu. Klima na jihu Vendeé je mírné oceánské a výrazně teplejší než v oblasti více na sever. Především je méně deštivé a více slunečné s nedostatkem srážek během léta (oblasti Olonne a La Rochelle jsou nejslunnější na pobřeží Atlantského oceánu, s 1 430 hodinami slunečního svitu v průměru za 6 měsíců od června do září). Průměrná roční teplota se pohybuje mezi 12 °C a 12,5 °C s teplotními rozdíly zvyšujícími se od západu k východu úměrně tomu, jak roste nadmořská výška a slábne vliv moře.

Popis lidských faktorů, jež přispívají k souvislosti s vymezenou oblastí

Četné dokumenty, v nichž jsou zmíněny desátky z výrobků z vinné révy vyplácené opatstvím a převorstvím v regionu, svědčí o rozvoji vinařství ve Vendée ve středověku. Od 11. století se rozvíjí čilý obchod s víny zeměpisného označení „Brem“ směřujícími do Holandska. Od 12. do 15. století se vína zeměpisného označení „Mareuil“ přepravovala lodní cestou do přístavů Saint-Benoist a Moricq-sur-le-Lay, poté přes La Rochelle, kde byla nakládána a odvážena do Anglie.

Teprve ve spisech Rabelaise, který pobýval ve Fontenay-le-Comte a Maillezais v letech 1520 až 1528, se dočteme o tehdy používaných odrůdách. Již v 16. a 17. století byla nejvíce pěstovanou odrůdou odrůda chenin B („Franc Blanc“ v oblasti „Brem“, „Blanc d'Aunis“ v oblasti „Vix“), zatímco odrůdové skladbě růžových vín a červených vín dominovala odrůda pinot noir N a především négrette N (nazývaná „Pinot Rosé“ nebo „Bourgogne“ v oblasti „Brem“, „Ragoûtant“ v oblasti „Mareuil“ a „Chantonnay“ a „Folle Noire“ v oblasti „Vix“). Zavedení odrůdy cabernet franc N se datuje do 18. století.

Vinařství ve Vendée zaznamenalo významný vzestup v 19. století a v roce 1880 pokrývaly vinice 18 000 hektarů. Po napadení mšičkou révokazem se výrobci na jihu Vendée zaměřili na vinice na nejlépe exponovaných svazích s roubovanými tradičními odrůdami. Obnovili je a k nim přidali zejména odrůdy gamay N, chardonnay B, cabernet-sauvignon N a podle odvětví sauvignon blanc B („Vix“) a grolleau gris G („Brem“).

Po druhé světové válce se výrobci snažili spojit pět historických středisek výroby. Označení „Anciens Fiefs du Cardinal“ vzniklo v roce 1953 s odkazem na kardinála Richelieu, který byl v roce 1608 jmenován biskupem v Luçonu a byl velkým propagátorem vín zeměpisného označení „Mareuil“. Pravidla pro výrobu se kodifikovala a zpřísňovala, což umožnilo zlepšit kvalitu při respektování místních zvláštností odrůdové skladby. Vína „Vins de Fiefs Vendéens“ byla uznána jako jednoduché označení původu v roce 1965, v roce 1974 jako vína oblasti a v roce 1984 jako označení původu vína nejvyšší jakosti. Postup pro uznání kontrolovaného označení původu byl zahájen v roce 1991.

V roce 2009 pokrývaly vinice 480 hektarů obdělávaných přibližně 40 vinaři a průměrná roční produkce činila 27 000 hektolitrů, z toho 45 % tvořila růžová, 40 % červená a 15 % bílá vína. Bílá vína se vyznačují rovnováhou s převažující svěžestí. Jsou jemná a lahodná, příjemně minerální a nabízejí širokou škálu květinových a ovocných tónů.

Růžová vína dosahují bledě růžové až lososové barvy. Jsou mírně nakyslá, svěží a plná, nejčastěji v nich cítíme ovoce.

Červená vína se vyznačují silným ovocným aroma, které je někdy doprovázeno sladce kořeněnými tóny, tóny kůže nebo lékořice. U zeměpisných označení „Brem“ a „Pissotte“ mívají často rubínovou až granátovou barvu, jsou kulatá a jemná, zatímco vína z „Mareuil“, „Chantonnay“ a „Vix“ mohou být barevnější a v ústech mohou být strukturovanější. Klima na jihu Vendée je spíše jižní a vyznačuje se dlouho trvajícím slunečním svitem, což spolu se svahy s kamenitými a povrchovými půdami převážně břidlicového nebo ryolitického původu vytvořilo podmínky k tomu, aby se z pěstování révy v této zeměpisné oblasti stala dlouhá tradice výroby především růžových a červených vín, která tvoří průměrně 85 % produkce kontrolovaného označení původu.

Geografická poloha vinice mezi údolím řeky Loire a jihozápadem oblasti se odráží také v odrůdové skladbě, která se zachovala po generace. Vinice tak má původní odrůdovou skladbu, ve které se snoubí vlivy Loiry (chenin, cabernet franc, grolleau gris), kontinentální vlivy (pinot noir, gamay) a vlivy jihozápadní (négrette, cabernet-sauvignon). Ve všech případech dominuje v bílých vínech odrůda chenin B, hlavními odrůdami růžových vín jsou pinot noir N a gamay N, zatímco základem červených vín jsou odrůdy pinot noir N, cabernet franc N a négrette N, což zajišťuje typické vlastnosti výrobků.

Jedinečná historie každého zeměpisného označení nám však připomíná, že již dlouhou dobu existují různé obchodní kanály. Tak vína zeměpisného označení „Brem“ procházela přístavem Saint-Martin-de-Brem, vína z „Mareuil“ a „Chantonnay“ údolím řeky Lay, vína z „Vix“ a „Pissotte“ ústím řeky Vendée. Vzhledem k rozdílům v přírodních faktorech (půda a podnebí) se výrobci postupně v rámci lokality uchylovali k různým způsobům odrůdové skladby a scelování vín, což se projevuje v odstínech chutí vín a přispívá k bohatství vín kontrolovaného označení původu. Proto nikdy nedocházelo k mísení vín z těchto pěti zeměpisných celků a ani v současnosti není žádoucí.

Od roku 1985 se značně rozšířila proslulost kontrolovaného označení původu „Fiefs Vendéens“ a objem prodeje se téměř zdvojnásobil. Originalitu, svěžest a ovocnou vůni vín oceňují turisté, kteří pobřeží Vendée často navštěvují. Díky své rozmanitosti lze tato vína kdykoli spojovat s regionální gastronomií.

9. Další základní podmínky (balení, označování a další požadavky)

Označování

Právní rámec:

vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

Název kontrolovaného označení původu je doplněn jedním z následujících doplňkových zeměpisných označení:

— „Brem“;

— „Chantonnay“;

— „Mareuil“;

— „Pissotte“;

— „Vix“

pro vína, která vyhovují podmínkám výroby stanoveným pro jednotlivá označení ve specifikaci výrobku.

Název kontrolovaného označení původu může být doplněn doplňkovým zeměpisným označením „Val de Loire“ podle pravidel stanovených ve specifikaci výrobku.

Veškeré nepovinné údaje musí být uvedeny na štítcích, písmem, jehož rozměry nejsou co do výšky, ani šířky a tloušťky větší než dvojnásobek rozměrů znaků tvořících název kontrolovaného označení původu.

Označování

Právní rámec:

vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

Velikost písma použitého pro doplňková zeměpisná označení „Brem“, „Chantonnay“, „Mareuil“, „Pissotte“ a „Vix“ nesmí být co do výšky, šířky ani tloušťky větší, než je dvoutřetinová velikost písmen tvořících název kontrolovaného označení původu.

Velikost písma použitého pro toto doplňkové zeměpisné označení „Val de Loire“ nesmí být co do výšky, šířky ani tloušťky větší, než je dvoutřetinová velikost písmen tvořících název kontrolovaného označení původu.

Na štítcích nesoucích všechna povinná označení nesmí být uveden název odrůdy.

Vína mohou nést označení ročníku, pokud hrozny použité pro jejich výrobu pocházejí výlučně z uvedeného ročníku.

Označování vín s kontrolovaným označením původu „Fiefs Vendéens“ může uvádět menší zeměpisnou jednotku, pokud se jedná o název místa uvedeného v katastru a tato jednotka je uvedena na prohlášení o sklizni; název místa uvedeného v katastru je uveden bezprostředně po názvu označení, je vytištěn písmem, jehož rozměry nejsou na výšku ani na šířku větší, než je polovina velikosti písmen tvořících název chráněného označení původu.“

Odkaz na specifikaci produktu

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ab074c84-057d-4f28-8501-8c98876fe25a

(1) Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.