CS Úřední věstník Evropské unie C 283/12

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2006/C 283/08)

Toto zveřejnění uděluje právo vznést proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Evropská komise musí obdržet námitku do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst. 2

„BAYERISCHER MEERRETTICH“ NEBO „BAYERISCHER KREN“

č. ES: DE/PGI/005/0299/19.03.2003

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely. Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace výrobku, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise (1).

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Deutsches Patent- und Markenamt — Markenabteilung 3.2 Adresa: D-80297 München Tel.: (49-89) 21 95 46 22 Fax: (49-89) 21 95 41 43 E-mail: —

2. Skupina žadatelů:

Název: Schutzgemeinschaft „BAYERISCHER MEERRETTICH“ Adresa: Industriestraße 24, D-91083 Baiersdorf Tel.: (49-9133) 776 00 Fax: (49-9133) 77 60 77 E-mail: hts@schamel.de Složení: producenti/zpracovatelé ( X )ostatní ( )

3. Druh produktu:

Třída 1.6: čerstvá a zpracovaná zelenina

4. Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)

4.1 Název: „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“

4.2 Popis: „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ se vyrábí podle platných bavorských norem pro jakost křenu „Bayerische Qualitätsnormen für Meerrettich“ ze dne 16. května 1979. „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ se prodává jako kořen (surovina) nebo zpracovaný (zpracovaný produkt). Zpracovaný „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ se produkuje podle tradičních receptů zejména v okresech Erlangen-Höchstadt, Neustadt an der Aisch/Bad Windsheim a Forchheim.

Zpracovaný a ke konzumaci připravený křen „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ se skládá ze strouhaného křenu (surovina) ochuceného octem, olejem a kořením.

Konečný produkt musí obsahovat určité minimální množství křenu, které je stanovené v požadavcích na jakost pro trvanlivé potraviny z křenu („Qualitätsanforderungen für Meerrettichdauerwaren“).

Nezpracovaný křen (surovina) na produkci zpracovaného křenu „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ musí být ze 100 % bavorského původu, protože právě bavorské suroviny stojí za zvláštní ostrostí a výrazně kořeněnou chutí konečného produktu „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“. V Bavorsku nemusejí být vyprodukovány nebo vypěstovány další přísady – ocet, olej a koření.

Charakteristické vlastnosti suroviny:

„Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ obsahuje vysoký podíl vitamínu C, éterických olejů a antibiotických látek. Je pro něj typická výrazná ostrost a jedinečné aroma.

Charakteristické vlastnosti zpracovaného křenu:

Strouhaný křen „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ se zpracovává podle receptur, které se chránily a předávaly z generace na generaci. Hlavními přísadami jsou křen, ocet, olej a koření. Zpracovaný křen „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ je velmi ostrý a kořeněný, jinými slovy – má rustikální, stále stejně ostrou a kořeněnou chuť. Díky velmi šetrnému zpracovávání má konečný produkt bezvadnou světlou barvu bez černých skvrnek a je velmi vláčný.

Zpracované přípravky musejí obsahovat minimální podíl suroviny, tak jak je stanoveno ve směrnicích o zpracovaných produktech z křenu. Tyto přípravky se mohou nazývat „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ pouze tehdy, obsahují-li daný minimální obsah křenu.

4.3 Zeměpisná oblast: „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ se musí pěstovat v Bavorsku na vhodné půdě, jaká se vyskytuje zejména ve Středních a Horních Frankách. Ve svobodném státě Bavorsko se křen musí i zpracovávat. Zpracovávání suroviny probíhá tradičním způsobem zejména ve franckých okresech Erlangen-Höchstadt, Neustadt an der Aisch/Bad Windsheim a Forchheim.

4.4 Důkaz původu: Bezchybné zpětné vysledování původu konečného produktu z bavorského křenu je stanovené předpisem o zpětném vysledovávání. Ten stanoví, že na základě označení šarže, které je na každém balení, a na základě povinného označování nákupu, prodeje a producenta je v jakémkoliv okamžiku možné prokázat původ produktů „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“. Kontrolu správnosti označování nákupu, prodeje a producenta provádí nezávislý kontrolní orgán pověřený žadatelem.

Zemědělští producenti křenu „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ jsou vedeni v evidenci, kterou spravuje a každoročně aktualizuje sdružení producentů „Erzeugergemeinschaft Bayerischer Meerrettich“. Surovinu na výrobu křenu „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ smějí zpracovatelům dodávat pouze zemědělští producenti zapsaní ve zmíněné evidenci. Sdružení producentů „Erzeugergemeinschaft Bayerischer Meerrettich“ je zároveň členem ochranného sdružení „Schutzgemeinschaft Bayerischer Meerrettich“. Kontrolu správnosti záznamů o pěstování a prodeji provádí nezávislý kontrolní orgán pověřený žadatelem.

4.5 Způsob produkce: Křen se v Bavorsku pěstuje tradičním způsobem starým několik set let a podle osvědčený odborný postup. Bavorská oblast má v pěstování křenu celosvětově největší tradici sahající do poloviny 15. století.

Pěstování křenu je namáhavé a vyžaduje mnoho ruční práce. Jedna stará sedlácká moudrost proto praví: „Pole s křenem chce pána svého vidět každým dnem“. Na konci února, když skončí mrazy, se odkryje jáma, v níž přezimovávaly řízky křene (sazenice). Řízky se uloží do světlé místnosti, dokud z nich díky působení světla nevyraší výhonky. V dubnu se zasadí do připravených záhonů, a to mírně šikmo, výhonky směrem na východ „k vycházejícímu slunci“. Začátkem května se pak objeví první výhonky kořenů a je možné začít s jejich zaštípáváním. Okolo každé sazenice se odhrabe půda tak, aby polovina kořene zůstala nezakrytá, odlomí se všechny výhonky a zůstane pouze nejsilnější kořen. To je důležité proto, aby se vyvinul jeden hlavní kořen.

Do podzimní sklizně je potřeba každý kořen ještě alespoň jednou odhrabat, aby se zaštíply vedlejší kořeny, a znovu jej pak zakrýt zeminou. Dodnes se to provádí převážně ručně a výhonky kořenů mohou růst pouze na konci kořene (jedná se totiž o sazenice na další rok). První známkou zralosti jsou zbarvené listy. V říjnu pak nastává čas sklizně. Půda se strojově nakypří a kořeny křene se ručně vyndávají.

Protože kořen rostliny vyčerpá z půdy veškeré živiny, měl by se křen pěstovat na stejném poli pouze jednou za tři roky.

Zpracovávají se vybrané, kontrolované a ručně probrané kusy. Křen se očistí, omyje, nastrouhá a zjemní se přísadami (viz. bod 4.2). Aroma křenu „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ se plně zachovává díky šetrnému zpracovávání. Kusy, které se nezpracují okamžitě, se uchovávají v chladících místnostech.

Je třeba zdůraznit, že kořeny křene se před dalším zpracováváním ručně přebírají. Aby se křen zpracovával způsobem umožňujícím zachovat jeho aroma a aby tak ztratil minimum na výrazné ostrosti, a tedy i co nejméně hodnotných látek, vypracovali během staletí producenti v Bavorsku, kde se křen zpracovává, speciální postupy, během kterých na křen působí pouze minimum mechanických sil. Dále je třeba zdůraznit, že „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ se konzervuje pouze sířením a neobsahuje žádné jiné konzervační látky. To je další z důvodů, proč se od ostatních zpracovaných křenů jiného původu liší.

4.6 Souvislosti: Označení „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ se již po celá staletí používá pro křen pěstovaný a zpracovávaný v Bavorsku. Údajně byl křen zaveden v 15. století markrabětem Johannem Alchemistou u řeky Regnitz. Přesné odkazy se poprvé objevují až v knize „Die Nymphe Noris“ z roku 1650, přičemž se o křenu hovoří jako o „českém křenu v Knoblauchslandu“ (Franky). O pěstování křenu na poli mezi Forchheimem a Erlangen se ve svém cestovním deníku zmiňuje Johann Füssel. Po otevření Ludvíkova kanálu (Ludwig-Donau-Kanal) v roce 1846 se křen „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ vyvážel z Baiersdorfu do Rakouska a Uher, ale také do Izraele, USA, Ruska a do dalších zemí. Od roku 1912 producenti v Baiersdorfu a okolí začali křen strouhat a nabízet jej připravený ke konzumaci. V okolí „města křenu“ Baiersdorfu se rozprostírá oblast s největší tradicí v pěstování křenu na světě. Zároveň je to i nejvýznamnější oblast v Německu.

Půda v Bavorsku a tamní zvláštní klima představují pro pěstování křenu optimální podmínky. Teplé klima (roční průměrná teplota 8,5 °C) a malé množství srážek (cca. 600 mm) ve spojení se speciálním složením půdy (lehká, písčitá a jílovitá půda) způsobují, že křen obsahuje více glukosinulatu než v jiných oblastech, kde se pěstuje.

Tradiční receptury producentů a jejich znalost šetrného zpracovávání jsou důvodem jedinečnosti křenu „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“. Zpracovatel křenu „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ své produkty nedoplňuje křenem z jiných pěstitelských oblastí.

Křenu „Bayerischer Meerrettich“ nebo „Bayerischer Kren“ si již po celá staletí cení zákazníci v Bavorsku i jinde.

4.7 Kontrolní subjekt:

Název: Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft — Institut für Ernährungswirtschaft und Markt Adresa: Menzinger Strasse 54 D-80638 München Tel.: (49-89) 17 80 00 Fax: (49-89) 17 80 03 13 E-mail: —

4.8 Označování: „Bayerischer Meerrettich g.g.A.“ (chráněné zeměpisné označení) nebo „Bayerischer Kren g.g.A.“ (chráněné zeměpisné označení).

4.9 Vnitrostátní požadavky: —

(1) Evropská komise, generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů, B-1049, Brusel.