CS    CS CS 
 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 13.11.2008 
SEK(2008) 2859 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE  
Průvodní dokument k 
návrhu 
SMĚRNICE RADY, 
KTEROU SE ČLENSKÝM STÁT ŮM UKLÁDÁ POVINNOST UDRŽOVAT 
MINIMÁLNÍ ZÁSOBY ROPY NEBO ROPNÝCH PRODUKT Ů 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů  
 
  
{KOM(2008) 775} 
{SEK(2008) 2858} 
 
CS 2   CS Posouzení dopad ů, ke kterému se p ředkládá tento souhrn, se týká položky 2008/TREN/001 
pracovního programu Komise. Bylo p řipraveno v souvislosti s p řípravou legislativního 
návrhu revize právních p ředpisů EU týkajících se nouzových zásob ropy. 
Posouzení dopad ů vychází z analýzy provedené v rá mci Komise a podporované procesem 
strukturovaných (skupina pro zásobování ro pou, Berlínské fórum pro fosilní paliva) 
a neformálních konzultací se zú častněnými stranami a formální ve řejnou konzultací. 
Souvislosti  
Zasedání Evropské rady v b řeznu 2007 zd ůraznilo pot řebu posílit zabezpe čení zásobování 
ropou EU jako celku i jednotlivých členských stát ů, a to mj. vytvo řením účinnějších 
mechanism ů reakce na krize. V tomto kontextu byla zd ůrazněna potřeba přezkoumat 
mechanismy zásoby ropy EU se zvláštním zam ěřením na dostupnost ropy v p řípadě krize, 
přičemž byl kladen d ůraz na komplementaritu s kriz ovým mechanismem Mezinárodní 
energetické agentury (IEA). 
Analýza problému  
Právní rámec pro zavedení a využívání nouzo vých zásob ropy v EU vychází z pravidel 
stanovených na konci šedesátých a na po čátku sedmdesátých let. V posledních letech se riziko 
přerušení dodávek ropy zvýšilo z řady důvodů, včetně zvýšení globální poptávky spolu 
s omezenou nevyužitou výrobní kapacitou, soust ředění dodávek do n ěkolika (často politicky 
nestabilních) zemí, rozší ření geopolitických konflikt ů a rostoucího po čtu přírodních katastrof. 
Současné globální trendy spolu s vnit řním rozvojem EU (nap ř. postupné rozši řování Unie, 
dotvoření vnitřního trhu, snížení domácí výroby)  jsou faktory, jež vyvolávají pot řebu 
přezkumu platných právních p ředpisů EU týkajících se zásob. 
Analýza sou časného systému navíc odhalila nedosta tky, které by mohly bránit jeho 
přiměřenému fungování v p řípadě skutečného přerušení dodávek. 
Členské státy si v sou časné době mohou zvolit opat ření k udržování zásob. Výsledkem je 
existence velmi rozdílných systém ů a postup ů v celé EU. Lze pochybovat, zda by všechny 
národní systémy mohly zajis tit, aby byly zásoby v p řípadě nouze pln ě dostupné a mohly být 
účinně využity. Zdá se nap říklad, že sou časná praxe v n ěkterých členských státech umož ňuje 
považovat provozní zásoby obchodních subjekt ů za nouzové. Četné používání 
„lístků“ některými členskými státy m ůže dostupnost zásob rovn ěž zpochybnit. 
Mezinárodní energetická agentura (IEA) zal ožená v roce 1974 provozuj e paralelní systém. 
Ačkoli obecn ě je možné tytéž zásoby použít pro dodr žení povinnosti udržování zásob EU 
i IEA, rozdíly v metodách kalkulace a podávání zpráv kladou zna čnou administrativní zát ěž 
na členské státy, jež jsou sou časně členy IEA.  
Evropské unii chybí koordinované postupy p ři intervenci, což v praxi zt ěžuje možnost 
přijímat okamžitá rozhodnutí a ú činná opatření, která jsou v p řípadě krize rozhodující. Úloha 
systému EU v ůči IEA a jejím postup ům není v sou časných právních p ředpisech vyjasn ěna. 
Ačkoli současné právní p ředpisy požadují, aby v opat řeních k udržování zásob platily 
„spravedlivé a nediskrimina ční podmínky“, obsahují málo konkrétních ustanovení, což by 
mohlo p řípadně znamenat narušení hospodá řské sout ěže mezi r ůznými kategoriemi 
hospodářských subjekt ů.  
 
CS 3   CS Skladba zásob nemusí také odpovídat tomu, co je v krizi opravdu nutné. 
V důsledku těchto nedostatk ů nemusí systém v p řípadě krize přinést požadované výsledky 
a takové riziko m ůže znamenat pro hospodá řství vážné škody.  
Současný systém rovn ěž umožňuje parazitování: členské státy s p řípadným mén ě spolehlivým 
systémem mohou spoléhat na zem ě, které uplat ňují řádná opat ření k udržování zá sob. To však 
kompromituje p řipravenost EU pro p řípad nouze jako celku. 
Cíle 
Hlavním politickým cílem revize je dále posí lit systém a optimalizovat administrativní 
povinnosti členských stát ů. 
Systém nouzové reakce je nutno uvést do souladu s pot řebami Evropské unie, pokud jde 
o jeho kapacitu a p řipravenost reagovat na p řerušení dodávek ropy, jestliže nastanou, a to 
účinným a pln ě koordinovaným zp ůsobem. Systém proto musí minimalizovat nebo 
přinejmenším zmírnit negativní dopady p řerušení dodávek na hospodá řství a spole čnost EU. 
Současně a v maximálním možném rozsahu je t řeba zjednodušit právní prost ředí a snížit zát ěž 
spojenou s dodržováním p ředpisů členskými státy a pr ůmyslem. 
Možnosti politiky  
V posouzení dopad ů jsou zvažovány čtyři možnosti politiky. Tyto možnosti řeší hlavn ě 
problém dostupnosti zásob: 
• Možnost politiky 0 nep ředpokládá žádnou zm ěnu politiky. 
• Možnost politiky 1 by nevyžadovala zm ěnu současných opat ření k udržování zásob, 
předpokládá však zavedení zesílené ve řejné kontroly dostupnosti nouzových zásob 
a nouzových mechanism ů. To by vyžadovalo, aby byly provád ěny audity a kontroly 
nouzových zásob Komisí nebo jejím jménem a aby byly pravideln ě přezkoumávány 
nouzové postupy členských stát ů. 
• Možnost politiky 2 by vyžadovala, aby vešk eré nouzové zásoby ropy na 90 dní byly ve 
vlastnictví státu a aby byly řízeny agenturou, pokud možno k ontrolovanou Evropskou unií. 
Zásoby by m ěly být udržovány odd ěleně od komer čních zásob a alespo ň část zásob by 
měla být uložena ve form ě produktů. 
• Možnost politiky 3 p ředpokládá, že členské státy budou udržovat povinnou část nouzových 
zásob (na 30 dní) ve form ě vyhrazených zásob ve vlastnictví státu nebo agentury. Tyto 
zásoby by byly udržovány ve form ě produktů a odpovídaly by model ům spotřeby země. 
Bude-li zachována povinnost pr ůmyslu, podniky by m ěly právo delegovat svou povinnost 
na vládu nebo agenturu. 
• Navíc možnosti 2 a 3 by zavedly ur čitá omezení pro používání „lístk ů“. 
Jelikož některé zjišt ěné problémy jsou nezávislé na volb ě shora uvedených možností, jsou 
řešeny odd ěleně: 
 
CS 4   CS • Je třeba vyjasnit nouzové postupy: členské státy IEA by m ěly být schopny ú častnit se bez 
výslovného schválení Komise na opat ření IEA, zatímco Komise by koordinovala p říspěvek 
států, které nejsou členskými státy IEA. 
• Navrhuje se dát do souladu povinnost udržování zásob s povinnostmi IEA (založenými na 
čistých dovozech), zatímco povinnost členských stát ů, jež jsou významnými producenty 
ropy, by z ůstala zachována.  
• Měsíční dotazník týkající se zásob ropy a plynu (MOS), který již používá IEA a Eurostat, 
by po některých úpravách mohl nahradit zvlášt ní dotazník používaný pro podávání zpráv 
o nouzových zásobách. 
Analýza dopad ů 
Byla provedena podrobná analýza dopad ů těchto čtyř možností politiky, která systematicky 
zkoumala ú činek na: 
• připravenost pro p řípad nouze, tj. schopnos t EU reagovat na p řípadné přerušení dodávek 
ropy, 
• finanční a administrativní zát ěž členských stát ů, průmyslu a Komise. 
Byly rovn ěž zkoumány další dopady (ekologic ké, sociální a ekonomické). 
Analýzu dopad ů jednotlivých možností komplikovaly výrazné rozdíly mezi jednotlivými 
systémy udržování zásob v členských státech. Dopady budou nevyhnuteln ě různé napříč 
členskými státy a budou p ředevším záviset na tom, zda jsou v sou časné dob ě zásoby 
udržovány hlavn ě veřejnými agenturami/vládou nebo pr ůmyslem. Zp ůsob provád ění zvolené 
možnosti politiky dopady také pravd ěpodobně ovlivní, zvlášt ě pokud jde o výši a zam ěření 
finanční zátěže.  
Výsledky posouzení dopad ů lze shrnout takto: 
Možnost politiky 0 (žádná zm ěna politiky) by samoz řejmě nezvýšila finan ční nebo 
administrativní zát ěž, avšak nem ůže zaručit účinnou připravenost pro p řípad nouze v rámci 
celé EU. Všechny nedostatky sou časného systému by z ůstaly zachovány, což by ohrozilo 
schopnost EU reagovat na p řerušení dodávek ropy. To vyvolává obavy, nebo ť přerušení 
dodávek by mohlo být v budoucnu častější a výrazn ější. Vzhledem k závislosti EU na stálých 
dodávkách ropy a ropných produkt ů by dopady p řerušení dodávek byly zna čné. 
Možnost politiky 1 (zesílení kontrolních a koordina čních mechanism ů v rámci stávajícího 
systému) by neumožnilo vy řešit současné nedostatky v celém rozsahu a neumožnilo by 
vytvořit všeobecn ě spolehlivý systém fungující v celé EU.  
Audity, kontroly a p řezkumy by m ěly mírné dopady na rozpo čet. Přezkumy v zemích by 
pomohly rozší řit osvědčené postupy a zesílené kontroly by nepochybn ě pomohly odhalit 
nedodržování p ředpisů, avšak ne řešily by p římo základní p říčiny nedostate čné dostupnosti 
zásob. V p řípadě významného p řerušení dodávek by byl stále velmi pravd ěpodobný výrazný 
dopad podobný dopadu podle možnosti 0. 
Možnost politiky 2 (zavedení centralizova ného systému EU s povinným státním/ve řejným 
vlastnictvím nouzových zásob) by zajistila, že všechny vyhrazené nouzové zásoby na 90 dní 
 
CS 5   CS budou ve státním vlastnictví, budou řízeny agenturou, p řípadně kontrolovány na úrovni EU 
a udržovány odd ěleně od komer čních zásob. Tyto zásoby by byly nepochybn ě dostupné 
v případě nouze, avšak n ěkteré výhody spojené s jejich smíšením (automatický obrat zásob, 
zásoby blíže ke spot řebiteli) by byly nevyhnutn ě ztraceny. 
Byla by odstran ěna současná rozdílnost národních systém ů, a tím možnost p řípadného 
parazitování. Navíc by tato možnost usnadnila sledování udržovaných a uvoln ěných zásob.  
V současnosti mají pouze dva členské státy veškeré své nouzové zásoby ve státním vlastnictví. 
Tato možnost by tudíž p ředstavovala významnou zm ěnu stávajících systém ů udržování zásob 
pro většinu členských stát ů a vyžádala by si zna čně vysoké státní výdaje v řádu 55 miliard 
EUR (v tržních cenách platných v druhé polovin ě října 2008). To nemusí být podep řeno 
zkušenostmi s p řerušením dodávek v minulosti a m ůže to být sporné z hlediska 
proporcionality a subsidiarity. 
Možnost politiky 3 (vytvo ření vyhrazených nouzových zásob EU v rámci p řepracované verze 
stávajícího systému) by m ěla za následek vyhrazení zásob, které budou nepochybn ě 
k dispozici jako dodate čné množství pro p řípad přerušení dodávek; navrhovaná výše zásob na 
30 dní by byla vzhledem ke zkušenostem s p řerušením dodávek v minulosti dostate čná. 
Členské státy by m ěly dostate čnou volnost p ři volbě, jak splnit zbývající povinnosti udržování 
zásob, a to s p řihlédnutím k jejich zem ěpisné poloze, kapacit ě rafinérií a jiným specifickým 
faktorům. 
Většina členských stát ů má pom ěrně blízko ke spln ění této možnosti. Avšak p ět členských 
států, které v sou časné době zcela spoléhá na  povinné zásoby pr ůmyslu, by muselo vyvinout 
značné úsilí a z řídit 12,5 milionu tun zásob ve vlastnictví vlády/agentury. Nákup t ěchto zásob 
by stál cca 5 miliard EUR (v tržních cenách platných v druhé polovin ě října 2008). Nicmén ě 
nemusely by nutn ě zásoby kupovat; míra finan ční zátěže by závisela na zvolených 
praktických opat řeních k udržování zásob. Pokud jde o provozní náklady udržování zásob, 
průzkum náklad ů na skladování v členských státech ukázal, že udržování zásob 
vládou/agenturou lze považovat za levn ější než v p řípadě průmyslu. 
Tato možnost poskytuje p řiměřenou ochranu proti p řerušení dodávek ropy, ovšem náklady na 
její provád ění by připadly především n ěkolika členským stát ům. 
Pokud jde o možné narušení hospodá řské soutěže, při využití možnosti 0 a 1 by stávající 
narušení nebylo řešeno. Úplným zrušením povinných zásob pr ůmyslu by možnost 2 pomohla 
odstranit možné narušení hospodá řské soutěže mezi r ůznými kategoriemi hospodá řských 
subjektů. Podle možnosti 3 by podniky m ěly právo delegovat své pov innosti na vládu nebo 
agenturu. V d ůsledku toho by možnost diskriminace n ěkterých hospodá řských subjekt ů byla 
výrazně snížena. Zejména menší podniky, jež nemají dostate čné skladovací kapacity, by 
mohly splnit svou povinnost jednoduchým a úsporným zp ůsobem.  
Výskyt sociálních dopad ů závisí na schopnosti té které možnosti reagovat na p řerušení 
dodávek. Jestliže systém nouzových zásob ropy nebude schopen zmírnit negativní 
ekonomické d ůsledky (nap ř. vysoké ceny energií), dotkne se to pravd ěpodobně zejména 
nejzraniteln ější části společnosti.  
K dopadu na životní prost ředí může dojít, pokud bude možnost politiky vyžadovat výstavbu 
nových skladovacích za řízení. Jelikož celkov á povinnost by se výrazn ě nezměnila v žádné 
z uvedených možností, nebyla by v zásad ě další skladovací kapacita pot řebná. Byla-li by však 
 
CS 6   CS praxe smíšení nouzových a komer čních zásob zrušena, jak je navrhováno v možnosti 2 
a (u vyhrazených zásob) v možnosti 3, m ůže si to v n ěkterých členských státech vyžádat 
výstavbu nových skladovacích za řízení. 
Navrhované zm ěny, které se týkají krizového řízení, výpo čtů a podávání zpráv, jsou nezávislé 
na uvedených čtyřech možnostech, a jejich dopady byly proto posuzovány odd ěleně. 
Navrhovaná pravidla a postupy krizového řízení umožní, aby byla EU schopna lépe p řispět 
k činnosti IEA tím, že odstraní zpožd ění a zmatky, které se objevovaly v minulosti, a bude 
schopna koordinovat a řídit opatření ve státech, které nejsou členy IEA. 
Lepší soulad s mezinárodn ě přijatými pravidly IEA by nejen snížil administrativní zát ěž 
(alespoň pro členské státy IEA), ale také by umožnil, aby m ělo využití zásob EU lepší dopad 
na opatření IEA. 
Přechod na m ěsíční dotazník o zásobách ropy a plynu (MOS ) jako na hlavní nástroj podávání 
zpráv by snížil administrativní zát ěž a poskytl spole čný základ s IEA pro hodnocení 
připravenosti pro p řípad nouze. Tento dotazník však bude pravd ěpodobně vyžadovat ur čité 
konečné úpravy, aby byl zcela v souladu s aktualizovanými p ředpisy EU a aby údaje byly 
platné v p řípadných řízeních pro porušení povinností. Je t řeba rovněž prozkoumat, zda by 
bylo možné zkrátit zpožd ění při podávání zpráv, aby byl y údaje o nouzových zásobách 
k dispozici v čas (tj. použitím dotazníku JODI). 
Dopady možného zavedení podávání zpráv o komer čních zásobách v týdenních intervalech 
posouzení dopad ů neřeší. Ty budou zkoumány v rámci samostatné analýzy p ři přípravě 
návrhu podrobných provád ěcích předpisů pro podávání zpráv. 
Závěr 
Jelikož možnost 1 by p římo neřešila nedostatky stávaj ícího systému, neo čekává se, že by 
výrazně zlepšila dostupnost nouzových zásob. Mo žnost 2 by znamenala výrazné zlepšení 
připravenosti pro p řípad nouze, avšak za cenu obtížn ě zdůvodnitelných náklad ů. Porovnáme-
li přínos a náklady, zdá se, že možnost 3 p ředstavuje nejvhodn ější volbu, zvlášt ě pokud bude 
doplněna praktickými ustanoveními týkajícími se ov ěřování (audity, kontroly ). Je ovšem také 
třeba zvážit neúm ěrný dopad náklad ů na provád ění, které mohou tuto možnost u činit politicky 
méně přijatelnou pro n ěkolik členských stát ů, na které tento dopad dolehne nejvíce.
 
CS 7   CS  Možnost 0: Žádná 
změna politiky  Možnost 1: 
Zesílená kontrola  Možnost 2: 
Centralizovaný 
systém  Možnost 3: Vyhrazené zásoby na 30 dní  
90 dní  
Celková povinnost  90 dní  90 dní  90 dní  
min. 30 dní  zbytek  
Základ výpo čtu spotřeba čisté dovozy  
Vlastnictví zásob  žádný zvláštní p ředpis  žádný zvláštní 
předpis  vláda   vláda/agentura  žádný zvláštní p ředpis  
Řízení udržování 
zásob  žádný zvláštní p ředpis  žádný zvláštní 
předpis  vláda nebo agentura  agentura nebo zvláštní 
vládní kontrola  žádný zvláštní p ředpis  
Smíšení 
s komerčními 
zásobami  výslovně nezakázáno  povoleno  nepovoleno  nepovoleno  povoleno  
„Lístky“  žádná omezení  žádná omezení  omezené  omezené   „zprostředkované“  
(agenturou) 
Minimální podíl 
produktů ne ne ano ano ne 
Pravidelné audity 
a kontroly  ne ano ne ne ne 
Podávání zpráv  měsíčně, na základ ě 
zvláštního dotazníku  měsíčně, na základ ě dotazníku MOS/JODI  
Krizové řízení konzultace se skupinou 
pro zásobování ropou  jako dopln ění k nouzové politice a opat řením IEA, jasné mechanismy uvoln ění zásob, d ůležitější role 
skupiny pro zásobování ropou v krizovém řízení  
Tabulka 1: Shrnutí možností politiky
 
CS 8   CS Kritéria  Možnost 0: Žádná zm ěna 
politiky  Možnost 1: Zesílená kontrola  Možnost 2: Centralizovaný 
systém  Možnost 3: Vyhrazené 
zásoby na 30 dní  
Dopad na 
připravenost 
v případě nouze 
a dostupnost zásob  pochybnosti o dostupnosti 
zásob v p řípadě některých 
systémů udržování zásob  po řízení pro porušení 
povinností se o čekává zlepšení 
dostupnosti zásob, avšak jiné 
problémy by trvaly  úplná dostupnost nouzových 
zásob jako „ čerstvé ropy“ pro 
případ nouze ve všech 
členských státech  vyhrazené nouzové zásoby 
dostatečné k řešení přerušení 
dodávek, ke kterým došlo 
v minulosti  
Finanční zátěž žádná zm ěna určité dodate čné náklady pro 
Komisi (pro členské státy 
v případě, že kontroly/audity 
odhalí neshodu)  obrovské dodate čné náklady 
pro většinu vlád, zatímco 
průmysl by p řestal být zatížen  dodatečné náklady pro 
vládu/agenturu p řibližně 
v polovin ě členských stát ů 
a nižší zát ěž pro průmysl 
Administrativní 
zátěž žádná zm ěna administrativní zát ěž Komise 
se zvýší (p řezkumy, 
kontroly/audity)  zvýšená zát ěž pro většinu vlád, 
zatímco pr ůmysl by p řestal být 
zatížen  zvýšená zát ěž pro některé 
vlády (zřízení agentur pro 
udržování zásob ropy)  
Ekonomický 
dopad  možné narušení hospodá řské 
soutěže možné narušení hospodá řské 
soutěže diskriminace hrá čů na trhu je 
zcela eliminována  zmírnění narušení hospodá řské 
soutěže 
Sociální dopady  zvýšené riziko sociálního 
napětí snížené riziko sociálního nap ětísnížené riziko sociálního nap ětísnížené riziko sociálního nap ětí 
Dopad na životní 
prostředí žádný dopad  žádný dopad  mohla by být pot řebná 
dodatečná skladovací kapacita  mohla by být pot řebná 
dodatečná skladovací kapacita  
Tabulka 2: Porovnání dopadu možností