K účinnějšímu boji proti podvodům týkajícím se rozpočtu EU za hranicemi EU zařazovala Komise do dohod se třetími zeměmi a do vzorů grantových a pověřovacích dohod s mezinárodními finančními institucemi a ostatními mezinárodními organizacemi i nadále ustanovení o boji proti podvodům.

Do konce roku 2017 přijalo celkem deset členských států vnitrostátní strategii boje proti podvodům a zaslalo ji Komisi. To prokazuje, že členské státy chápou význam strategického přístupu k boji proti podvodům a nesrovnalostem. Komise tento vývoj vítá a všechny ostatní členské státy vyzývá k vypracování takovýchto strategií.

V porovnání s rokem 2016 se počet nesrovnalostí podvodného charakteru oznámených v roce 2017 snížil o 19,3 %, zatímco dotčené finanční částky vzrostly o 37,5 %. Při pohledu na pětileté období (2013–2017) to bylo o 32 % méně než v roce 2013, tj. 23 % pod pětiletým průměrem. Finanční dopad však značně kolísá (viz obrázek 4), neboť může být ovlivněn individuálními případy, v nichž jde o velmi vysoké částky.

Dosud však existuje prostor pro zlepšení, jako je například provádění nových pravidel týkajících se podhodnocování celní hodnoty a nepropuštění zboží v případě pochybností; bylo by možno předpokládat širší využívání rizikových profilů platných pro celou EU, které jsou založeny na „čistých průměrných cenách“. Více lze učinit k zajištění plně digitálních postupů pro zadávání veřejných zakázek. Ačkoli některé členské státy poskytují nebo zajišťují odbornou přípravu a semináře týkající se používání informačních systémů pro podávání zpráv s cílem zvýšit kvalitu údajů a aktualizovat nesrovnalosti, které již byly nahlášeny, ostatní členské státy by mohly své úsilí zintenzivnit. Bylo by rovněž možné zlepšit spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o větší hrozbu podvodů nadnárodní povahy a programy Evropské územní spolupráce.

Pokud jde o šetření podvodů v souvislosti s podhodnocováním celní hodnoty ve Spojeném království, v březnu 2018 byl výzvou zahájen postup před zahájením řízení o nesplnění povinnosti. Tento postup byl zahájen v rekordním čase vzhledem ke skutečnosti, že Spojené království po dobu několika let nepřijalo náležitá opatření k ochraně finančních zájmů EU a odmítlo poskytnout rozpočtu EU částky odpovídající ztrátám tradičních vlastních zdrojů vzniklým v důsledku jeho nečinnosti. Neplnění povinnosti se týká období od roku 2011. Pokud se orgánům Spojeného království nepodaří získat zpět splatná cla, budou považovány za finančně zodpovědné za související tradiční vlastní zdroje, které nebyly uvolněny do rozpočtu EU.

·podskupina pro podávání zpráv a analýzu – Handbook on the requirement to report irregularities (Příručka o požadavku na hlášení nesrovnalostí), která obsahuje pokyny ke společným aspektům podávání zpráv o nesrovnalostech ze strany členských států pro programové období 2014–2020, a

·podskupina pro předcházení podvodům – Fraud in public procurement – a collection of red flags and best practices (Podvody v oblasti zadávání veřejných zakázek – soubor varovných signálů a osvědčených postupů), která obsahuje četné vzorové případy, varovné signály, řešení a osvědčené postupy, jež jsou seskupeny tematicky podle jednotlivých fází zadávacího řízení.

Koordinační služby pro boj proti podvodům zasedají jednou ročně za předsednictví úřadu OLAF. V roce 2017 byla se zástupci koordinačních služeb pro boj proti podvodům na každoročním zasedání projednána spolupráce s úřadem OLAF při vyšetřování, zejména během kontrol na místě a digitálních forenzních operací. Dalšími projednávanými tématy byly:

·úloha koordinačních služeb pro boj proti podvodům,

·nejnovější vývoj politiky a

·využívání e-mailu systému AFIS pro korespondenci mezi úřadem OLAF a koordinačními službami pro boj proti podvodům týkající se jednotlivých případů.

Komunikační síť OLAF pro boj proti podvodům (OAFCN) spojuje komunikační pracovníky a mluvčí operačních partnerů úřadu OLAF v členských státech. Síť hraje stěžejní úlohu při informování veřejnosti v EU o hrozbě podvodů a o společném úsilí, které v boji proti podvodům vyvíjejí vnitrostátní orgány a orgány EU.

V roce 2017 podepsal úřad OLAF dvě ujednání o správní spolupráci s italskými Carabinieri a Direzione Nazionale Antimafia e Antiterrorismo s cílem usnadnit spolupráci při vyšetřování.

Členské státy a Komise si vyměnily názory na záležitosti týkající se boje proti podvodům na schůzích pracovní skupiny rady pro boj proti podvodům (GAF) V roce 2017 se uskutečnily čtyři schůze GAF: dvě za maltského předsednictví a dvě za estonského předsednictví.

7.Systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů

Systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES) má posílit ochranu finančních zájmů EU a zajišťuje:

·včasné odhalení hospodářských subjektů, které představují riziko pro finanční zájmy EU,

·vyloučení nespolehlivých hospodářských subjektů z možnosti získat finanční prostředky EU a/nebo uložení finanční sankce a

·v nejzávažnějších případech zveřejnění informací o vyloučení a/nebo finanční sankci na internetových stránkách Komise s cílem posílit odrazující účinek.

Tento systém, který byl zřízen v roce 2016, představuje významné zlepšení při uplatňování pravidel týkajících se správních sankcí s ohledem na základní práva, nezávislost a transparentnost. Pokud neexistuje pravomocný vnitrostátní rozsudek nebo případně konečné správní rozhodnutí, mohou orgány, instituce a jiné subjekty EU rozhodnout o uložení sankcí nespolehlivým hospodářským subjektům až poté, co získají doporučení nové centralizované interinstitucionální komise.

Komise nemá vyšetřovací pravomoci. Komise své hodnocení zakládá v zásadě na skutečnostech a zjištěních vyplývajících z auditů nebo vyšetřování, jež provedl Evropský účetní dvůr, OLAF nebo interní audit, nebo jiných ověření, auditů či kontrol provedených v rámci odpovědnosti příslušné schvalující osoby. Komisi tvoří stálý nezávislý předseda na vysoké úrovni, dva stálí zástupci Komise (jakožto vlastníka systému) a jeden ad hoc zástupce schvalující osoby útvaru žádajícího o doporučení. Komise respektuje právo dotyčného hospodářského subjektu na obhajobu a uplatňuje zásadu proporcionality.

V roce 2017 bylo komisi prostřednictvím jejího stálého sekretariátu předloženo různými schvalujícími útvary jedenáct případů týkajících se jedenácti hospodářských subjektů. Z těchto případů jich bylo deset předloženo Komisí a jeden společným podnikem provádějícím partnerství veřejného a soukromého sektoru EU. Tato zpráva se vztahuje i na další čtyři případy postoupené stálému sekretariátu v roce 2016, které se týkaly čtyř hospodářských subjektů, jelikož byly komisi předloženy v roce 2017.

Komise musí informovat rovněž o rozhodnutích, která schvalující osoby přijaly ohledně:

·nevyloučení hospodářských subjektů, je-li to nezbytné k zajištění kontinuity činnosti po omezenou dobu do přijetí nápravných opatření ze strany dotyčných hospodářských subjektů, a

·nezveřejnění informací o správních sankcích na internetových stránkách Komise, a to kvůli nutnosti zachovat důvěrnost vyšetřování nebo dodržet zásadu proporcionality, pokud se jedná o fyzickou osobu.