Směrnice nestanoví žádné zvláštní přímé povinnosti pro on-line tržiště. Lze poznamenat, že v souladu s článkem 14 směrnice 2000/31 poskytovatelé hostingových služeb nejsou odpovědní za informace ukládané na žádost příjemce služby, pokud poté, co zjistí protiprávní činnost nebo informaci nebo se o ní dozví, například díky dostatečně přesnému a řádně odůvodněnému oznámení, neprodleně jednají s cílem odstranit tyto informace nebo k nim znemožnit přístup.

Zeměpisná působnost této zprávy zahrnuje všechny členské státy EU a země Evropského hospodářského prostoru (EHP): Island, Lichtenštejnsko a Norsko. Pokrývá období 2013–2018, a jsou-li dostupné, zahrnuje i údaje z let 2019 a 2020.

2.2 Sledovatelnost

Většina prováděcích právních předpisů členských států v souladu se směrnicí ukládá povinnost uvádět na výrobcích či na obalech název a kontaktní údaje výrobce a označení výrobku nebo případně série výrobků. Tyto požadavky jsou však uplatňovány nejednotně: mohou se lišit v závislosti na vlastnostech výrobků, povinnost může být rozšířena mimo výrobce nebo mohou být vyžadovány dodatečné údaje a z těchto rozdílů plyne nejistota pro podniky působící po celé Evropě.

V současné době nejsou ustanovení směrnice týkající se sledovatelnosti dostatečně jasná, aby zajišťovala shromažďování úplných informací o dodavatelských řetězcích a distribuci výrobků. Údaje dostupné v systému Safety Gate / RAPEX svědčí o tom, že sledovatelnost výrobků je často nedostatečná. V roce 2019 chyběla u 36 % varování ohledně nebezpečných výrobků informace o výrobci, 20 % varování se týkalo výrobků neznámé značky nebo s neznámým číslem série / čárovým kódem a 12 % se týkalo výrobků bez informace o typu nebo modelu.

Obrázek 1, vycházející z varování evidovaných v systému Safety Gate / RAPEX, ukazuje, že jediné zlepšení dostupnosti informací se týkalo výrobce a čísla série / čárového kódu (tj. tyto informace chyběly u méně varování). U ostatních aspektů sledovatelnosti informací nelze pozorovat žádnou jasnou tendenci svědčící o zlepšení.

Obrázek 1: Podíl varování v systému Safety Gate / RAPEX s neznámými informacemi o výrobku (2013–2019) .

Zdroj: Studie pro přípravu zprávy o provádění směrnice o obecné bezpečnosti výrobků, z údajů Safety Gate / RAPEX, stav k lednu 2020 (výpočet na základě úplného souboru údajů, počet varování ohledně spotřebních výrobků představujících vážné riziko v období 2013–2019).

Z týchž údajů vyplývá, že informace o výrobku častěji chybí u specifických typů výrobků, jako jsou laserová ukazovátka, zapalovače, šperky a dekorativní předměty. Všechny tyto výrobky spadají do oblasti působnosti směrnice a nepodléhají odvětvovým harmonizačním pravidlům. Z toho vyplývá, že u kategorií výrobků, na něž se směrnice vztahuje, je pravděpodobnější, že u nich budou chybět důležité informace nezbytné k jejich vysledování.

2.3Fungování dozoru nad trhem

Systém dozoru nad trhem podle směrnice zjevně funguje se značně omezenými zdroji. V rámci hodnocení činností souvisejících s bezpečností výrobků financovaných z programu EU pro spotřebitele, které bylo provedeno v roce 2018, orgány uváděly omezené lidské/finanční zdroje pro dozor nad trhem a prosazování jako faktor nejčastěji podrývající úroveň dosažených výsledků. Dozor nad on-line trhy rovněž představuje problém, zejména pokud jde o přímý dovoz ze zemí mimo EU.

2.3.1Spolupráce s jinými veřejnými orgány a s celními orgány v oblasti dozoru nad trhem

Existují různé institucionální modely dozoru nad trhem na vnitrostátní úrovni, které se často vyznačují vysokou mírou roztříštěnosti odpovědností. Spolupráce mezi orgány – včetně celních a jiných orgánů – zahrnuje celou řadu činností, jako např. výměnu informací, pravidelné schůze, neformální spolupráci a společné kurzy odborné přípravy. Lepší využívání systémů, jako jsou Safety Gate / RAPEX, ICSMS a platforma Wiki Confluence, je pro činnost orgánů velmi přínosné.

Spolupráce mezi orgány dozoru nad trhem a celními orgány je v různých aspektech této činnosti velmi intenzivní a pravidelná. Ve většině zemí provádějí kontroly jménem orgánů dozoru nad trhem celní orgány, přestože samy o sobě orgánem dozoru nad trhem nejsou. Některé země zaujaly odlišný přístup a určují celní orgány jako samostatné orgány dozoru nad trhem, takže celní úředníci mohou odebírat vzorky, nechávat je testovat a rozhodovat o dalším postupu.

2.3.2Společná opatření a koordinované činnosti orgánů dozoru nad trhem

Cílem společných opatření a koordinovaných činností je podpořit a koordinovat spolupráci pro účely uplatňování směrnice 2001/95/ES a zajištění soudržného přístupu k provádění právních předpisů v oblasti bezpečnosti výrobků na celém vnitřním trhu. Tato opatření a činnosti obvykle zahrnují: koordinovaný odběr vzorků a testování nepotravinářských výrobků na trzích EU/EHS, posuzování rizik, výměnu odborných znalostí a osvědčených postupů a provádění účinné komunikační strategie.

Vysoký počet orgánů dozoru nad trhem se pravidelně podílí na koordinovaných opatřeních, která vedla k odhalení velkého množství nebezpečných výrobků. Aby Komise poskytla pomoc síti pro bezpečnost spotřebitelů, spolufinancovala 14 společných opatření v oblasti dozoru nad trhem prováděného těmito orgány ve vykazovaném období. Většina společných opatření vedla k odhalení značného množství nebezpečných výrobků, což vedlo k oznámením v systému Safety Gate / RAPEX u 13 kategorií výrobků. Probíhající projekty koordinovaných opatření v oblasti bezpečnosti výrobků (CASP) 2020 a CASP 2021 při provádění opatření v oblasti dozoru nad trhem v členských státech EU/EHS rovněž uplatňují přístup spočívající ve společném odběru vzorků, testování, posuzování rizik a výměně osvědčených postupů.

2.3.3Stažení výrobku z oběhu a jiná nápravná opatření

Podle čl. 5 odst. 3 směrnice jsou výrobci a distributoři povinni ihned uvědomit příslušné orgány členských států, pokud výrobek, který uvedli na trh, představuje pro spotřebitele bezpečnostní riziko.

Považují-li se výrobky za nebezpečné, musí členské státy zajistit, aby byly staženy z oběhu, nebo zakázat jejich uvedení na trh a také musí prostřednictvím systému Safety Gate / RAPEX neprodleně informovat Komisi. Ve svém oznámení poskytují členské státy informace o výrobku a o přijatých opatřeních. Údaje ze systému RAPEX za období 2013–2019 zahrnují 5 983 případů stažení výrobku z oběhu v EU/EHS, což představuje vzestupnou tendenci. Stahování výrobků z oběhu a jiná nápravná opatření jsou prováděna v podstatě ve všech zemích, a to jak na dobrovolném, tak na povinném základě.

2.3.4Databáze úrazů

Projekt „evropské databáze úrazů“ (European Injury Database, IDB) poskytl určité údaje o úrazech a nehodách souvisejících s výrobky v EU, ale údaje o úrazech systematicky shromažďovala jen menšina členských států.

Díky vytváření on-line databází (obsahujících statistické údaje o nebezpečných výrobcích a úrazech, posouzeních rizik, historii dozoru nad trhem, zjištěních a pokutách) by podniky mohly mít k dispozici kvalitnější informace, jejich vytváření by mohlo mít odrazující účinek na společnosti, které požadavky nedodržují, a mohlo by zlepšit varování pro spotřebitele ohledně nebezpečných výrobků. Vyskytl se také návrh vytvořit systém pro shromažďování údajů o úrazech souvisejících s výrobky, ideálně z podnětu EU.