CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 2.6.2010 
SEK(2010) 679 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
Průvodní dokument k   
  
návrhu   
 
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY,  
 
kterým se m ění nařízení (ES) č. 1060/2009 o ratingových agenturách 
  
{KOM(2010) 289 v kone čném znění} 
{SEK(2010) 678}  
CS 2   CS 1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Základním prvkem na řízení o ratingových agenturách  je zavedení režimu vn ějšího dohledu, 
v jehož rámci budou evropské regula ční orgány dohlížet na vydávání rating ů ratingovými 
agenturami1. Nařízení o ratingových agenturách zaved lo systém dohledu založený na 
kolegiích p říslušných orgán ů členských stát ů, který všem doty čným příslušným orgán ům 
umožňuje účast v postupu registrace ratingové agen tury nebo skupiny ratingových agentur a 
dohledu nad nimi, a čkoli kone čné rozhodnutí vždy p řijímá příslušný orgán domovského 
členského státu. Rámec dohledu nad ratingovými  agenturami byl jedním z nejobtížn ějších 
předmětů jednání mezi Radou a Parlamentem, která byla úsp ěšně ukončena dne 23. dubna 
2009. De Larosièrova zpráva z b řezna 2009, po níž následovalo sd ělení Komise ze dne 
27. května 2009, otev řela na politické úrovni možnost vytvo řit agenturu Spole čenství, která 
by se zabývala otázkami p řekračujícími rámec ratingových agentur. Kompromisní řešení 
ohledně nařízení o ratingových agenturách již p ředpokládalo pot řebu přezkoumat ustanovení 
tohoto na řízení o dohledu s p řihlédnutím k novému vývoji na politické úrovni. Návrh Komise 
týkající se nové struktury dohledu v Evrop ě, který zřizuje tři evropské orgány dohledu, zm ěnil 
situaci. Rada se v prosinci 2009 rozhodla sv ěřit pravomoci p římého dohledu nad ratingovými 
agenturami v zásad ě novému orgánu ESMA2. 
Není to však jen politický postoj, který up řednostňuje možnost zvážit centralizovan ější dohled 
EU nad ratingovými agenturami. Fakta jasn ě naznačují, že by takový p řístup lépe odpovídal 
obchodním zvláštnostem tohoto odv ětví:  
i) mobilita ratingové služby, kter ou lze snadno poskytovat z r ůzných míst (nap ř. 
německý analytik p ůsobící v londýnské kancelá ři francouzské ratingové agentury, 
která vypracovává rating italské firmy); 
ii) p řeshraniční vliv rating ů na uživatele nacházející se mimo zem ěpisné hranice ur čité 
jurisdikce (nap ř. ratingy vydané japonskou ratingovou agenturou mohou k výpo čtu 
rizikového kapitálu využívat banky v r ůzných členských státech). 
Činnost ratingových agentur se podstatn ě liší od činnosti bank či pojišťoven. Není tak siln ě 
vázána na konkrétní území (z hlediska fyzické p řítomnosti nebo kapitál ové angažovanosti) 
a dopady událostí týkajících se konkrétní ratingové agentury na konkrétní jurisdikci mohou 
být mnohem mén ě patrné. 
Je již tudíž možné pozorovat ur čité nedostatky, p řestože rámec dohledu v sou časné době 
stanovený na řízením o ratingových agenturách nebyl dosud zaveden do praxe. T ěmito 
nedostatky a jejich hlavními d ůsledky pro ratingové agentury a orgány dohledu jsou: 
                                                 
1 Na řízení o ratingových agenturách v tomto ohledu nahradilo p ředchozí politický p řístup, podle n ěhož 
měly ratingové agentury za členit všechna ustanovení kodexu MOKCP do svých kodex ů chování. Tento 
samoregula ční přístup však nesplnil o čekávání, jelikož jej ratingové agentury dodržovaly dobrovoln ě a 
často využívaly zásady „dodržuj, nebo vysv ětli“. V rámci takového p řístupu nebylo d ůkladné a 
nezávislé p řezkoumání skute čného dodržování možné. Za čátek finan ční krize osv ětlil významné 
nedostatky ratingových agentur, co se tý če jejich vnit řní organizace, transparentnosti a zvládání 
konfliktů, a tím podnítil novou, náro čnější politiku EU v této oblasti.  
2 Viz čl. 6 odst. 3 kompromisního návrhu p ředsednictví ohledn ě nařízení o orgánu ESMA (obecný 
přístup) schváleného Radou ve složení pro hospodá řské a finan ční věci dne 2. prosince 2009; 
http://register.consilium.europa.eu/pdf /en/09/st16/st16751-re01.en09.pdf  
CS 3   CS 1.1. Multiplicita zú častněných orgán ů dohledu a rizika st řetů ohledně kompetencí  
Komplexní rámec dohledu, zahrnující i) povinnou úzkou spolupráci mezi p říslušnými orgány 
a ii) skute čné využívání dohledových a donuc ovacích pravomocí pouze n ěkterými z nich, byl 
strukturován tak, a by zajistil dostate čné zastoupení zájm ů všech příslušných orgán ů dohledu 
a jejich zohledn ění těmi subjekty, které p řijímají kone čné rozhodnutí. Zárove ň musel vzít 
v úvahu specifickou povahu ratingové činnosti. V d ůsledku toho nebyly hranice mezi 
zeměpisnými kompetencemi orgán ů dohledu stanoveny p říliš pevně, což vytvo řilo prostor pro 
možné spory uvnit ř EU. Důležité je, že tato politická volba znamená, že ratingové agentury by 
měly povinnost komunikovat s n ěkolika p říslušnými orgány v téže oblasti. Hlavním 
problémem vyplývajícím z této situace je riziko st řetů ohledně kompetencí, které mohou vést 
k možným nedostatk ům (neúčinný dohled), p řekrývání (neú činný dohled) nebo arbitráži či 
nerovným podmínkám. 
1.2. Riziko rozdílného a nejednotného uplat ňování na řízení o ratingových 
agenturách v jednotlivých úkonech p říslušných orgán ů v členských státech  
Bez ohledu na r ůzné prvky, které vedou k úzké spolupr áci mezi jednotlivými orgány dohledu 
(např. práce v kolegiích), je st ávající model pro dohled nad ratingovými agenturami založen 
hlavně na výkonu dohledových a donucovacích  pravomocí jednotlivými regula čními orgány 
v členských státech. Je možné, aby stanovisko p říslušného orgánu domovského členského 
státu převážilo nad názory jeho partner ů, kteří jsou členy kolegia. Také je možné, aby 
příslušný orgán hostitelského členského státu p řijal samostatné opat ření, které p říslušné 
kolegium neschválí. To m ůže vést k rozdílnému a nejednotnému uplat ňování na řízení 
o ratingových agenturách v jednotlivých úkonech p říslušných orgán ů v členských státech. 
1.3. Zatěžující a časově náročný správní postup  
Jednání s n ěkolika orgány dohledu v celé EU by pro ratingové agentury znamenalo podstatn ě 
vyšší náklady na zajišt ění souladu s právními p ředpisy. Na stran ě orgánů dohledu se 
předpokládá, že náro čná pravidla koordinace a konzultace, která jsou d ůsledkem toho, že se 
do dohledové a donucovací činnosti zapojují všechny zainter esované orgány, velmi omezí 
schopnost dohledového rámce EU poskytovat v časné a účinné výsledky3.  
1.4. Riziko neslad ěných pobídek: dokáží se vnitro státní orgány dohledu vyrovnat 
s celoevropským rozm ěrem ratingových agentur? 
Příslušné orgány v členských státech mohou vnímat rozm ěr dohledu nad ratingovými 
agenturami p ředevším z vnitrostátního hlediska, takže jim chybí celkový obraz globální 
povahy a dopad ů činnosti ratingových agentur. Zejména v situacích, kdy hlavní vliv ratingové 
agentury spadá mimo členský stát, kde je registrová na, existuje riziko, že p říslušný orgán 
domovského členského státu nep řidělí na dohled nad touto ra tingovou agenturou dostate čné 
zdroje. To by mohlo zp ůsobit konflikty spo čívající v tom, že p říslušný orgán dohledu 
domovského členského státu, kter ý je zvyklý nést odpov ědnost za finan ční trh své zem ě 
a skládat ú čty jejím vnitrostátním politickým institucím, musí p řevzít hlavní odpov ědnost za 
činnosti ratingových agentur s celo evropským dosahem, které ovliv ňují především finan ční 
                                                 
3 Nap říklad lze p ředpokládat, že p ři přijímání opat ření v oblasti dohledu (nap ř. pozastavení používání 
ratingu) p říslušný orgán domovského členského státu vyrozumí kolegium a jeho koordinátora, poté 
konzultuje kolegium ohledn ě navrhovaného opat ření, a není-li možné dosáhnout dohody, konzultuje 
výbor CESR a kolegium znovu. Teprve poté, co celý tento cyklus prob ěhne, může příslušný orgán 
přijmout rozhodnutí. 
CS 4   CS trhy mimo jeho domovskou jurisdikci. Tento inherentní rozpor m ůže vyžadovat zdlouhavá 
a nákladná koordina ční nebo donucovací opat ření ze strany orgánu ESMA a Komise.  
2. SUBSIDIARITA A  PROPORCIONALITA  
Problémy uvedené v oddílu 1 nelze ú činně řešit na úrovni členských stát ů, jelikož vyplývají 
ze stávajících právních p ředpisů EU, a lze je řešit pouze prost řednictvím zm ěn právních 
předpisů EU. Evropská komise je toho názoru, že vzhledem ke zvláštnostem odv ětví 
ratingových agentur navrhovaná řešení dodržují zásadu subsidia rity a proporcionality.  
3. CÍLE 
Cílem zm ěny nařízení o ratingových agenturách je: zajistit ú činný dohled nad ratingovými 
agenturami v EU, zefektivnit architekturu dohledu pro odv ětví ratingových agentur a zajistit 
právní jistotu pro ratingové agentury a ú častníky trhu. Na provozní  úrovni jsou vyty čeny tyto 
cíle: i) zajistit jediné kontaktní místo a ja sné kompetence, ii) zajistit jednotné uplat ňování 
pravidel, iii) zajistit v ětší efektivitu a iv) zajistit lepší slad ění pobídek pro orgány dohledu, aby 
se vyrovnaly s celoevropskou činností subjekt ů podléhajících dohledu. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Se záměrem splnit cíle stanovené v p ředchozím oddílu analyzovaly útvary Komise r ůzné 
možnosti politiky: 
4.1. Možnost 1 – status quo (stávající na řízení o ratingových agenturách)4 
Tato možnost by spo čívala v zachování klí čových prvk ů současného uspo řádání dohledu, 
dohodnutých v pr ůběhu jednání o na řízení o ratingových agenturách.  
4.2. Možnost 2 – struktura s využi tím kolegií a orgánu ESMA 
Tato možnost odráží situaci, ve které je na řízení o orgánu ESMA p řijato v té podob ě, v níž je 
navrhla Komise dne 23. zá ří 2009, a ve které je zachován rámec dohledu stanovený 
současným na řízením o ratingových agenturách. 
4.3. Možnost 3 – orgán ESMA má p řevzít přímý dohled nad skupinami ratingových 
agentur nebo nad všemi ratingov ými agenturami se sídlem v EU 
Podle této možnosti by bylo na řízení o ratingových agenturách p řepracováno s cílem zavést 
centralizovaný dohled nad ratingovými agenturami p ůsobícími v EU. Orgán ESMA by 
převzal všeobecnou pravomoc v záležitostech t ýkajících se registrace ratingových agentur a 
                                                 
4 Jsme si v ědomi, že tato varianta, která odráží rámec dohledu podle stávajícího na řízení o ratingových 
agenturách, by nebyla realistická, pokud na řízení o orgánu ESMA vstoupí podle p ředpokladu v platnost 
do začátku roku 2011. V takovém p řípadě bude mít orgán ESMA další pravomoci, které by rovn ěž 
měly dopad na jeho úlohu, pokud jd e o registraci ratingových agentu r a dohled nad nimi. Domníváme 
se nicmén ě, že je důležité odkázat na stávající na řízení o ratingových agenturách jako na základní 
scénář, jelikož obsah budoucího na řízení o orgánu ESMA, a zejména to, jak by se mu p řizpůsobilo 
současné nařízení o ratingových agenturách, není (zatím) zcela z řejmé. V rámci možnosti 2 popisujeme 
možný scéná ř, jak by stávající na řízení o ratingových agenturách mohlo fungovat na základ ě 
(budoucího) rámce na řízení o orgánu ESMA. 
CS 5   CS průběžného dohledu nad registrovanými ratingovými  agenturami, jakož i v záležitostech 
týkajících se rating ů vydávaných ratingovými agenturami usazenými ve t řetích zemích, které 
působí v EU na základ ě režimů certifikace nebo p řejímání. Tyto povinnosti by zahrnovaly 
využívání správních opat ření a předkládání doporu čení Komisi ohledn ě sankcí a penále.  
V rámci této široce koncipované možnosti lze rozlišit dva a lternativní scéná ře.  
4.3.1.  Možnost 3a – ratingové agentury (sk upiny ratingových agentur) právn ě přítomné ve 
více než jednom členském státu 
Pravomoc orgánu ESMA by se omezila na dohl ed nad ratingovými agenturami (skupinami 
ratingových agentur), které jsou právn ě přítomné ve více než jednom členském státu.  
4.3.2.  Možnost 3b – všechny ratingové agentury se sídlem v EU 
Podle této díl čí možnosti by byl orgán ESMA jediným orgánem dohledu nad všemi 
ratingovými agenturami se sídlem v EU. Navíc pokud by m ěl orgán ESMA p řevzít výhradní 
pravomoci dohledu nad ratingovými agen turami, byl by v tomto rámci pov ěřen příslušným 
orgánem, aby prošet řoval porušení právních p ředpisů. Aby orgán ESMA mohl své nové 
pravomoci dohledu týkající se ratingových agentur plnit, je nutné stanovit sank ční pravomoci. 
Je však nezbytné posoudit, zda sankce mají z ůstat v pravomoci členských stát ů, nebo zda by 
pravomoc ukládat sankce m ěla být svěřena Komisi nebo orgánu ESMA. Tento nový rámec by 
se měl zaměřit na zajišt ění rovných podmínek a jednotného uplat ňování sankcí v celé EU. 
5. ROZBOR A  POROVNÁNÍ JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
Jednotlivé možnosti jsou posuzovány podle krit érií jediného kontaktního místa a jasných 
kompetencí, jednotného uplat ňování pravidel, v ětší efektivity a p řiměřenosti dosahu orgánu 
dozoru.  
S ohledem na záv ěry posouzení dopad ů považuje Evropská komise za vhodné p ředložit návrh, 
kterým se m ění nařízení o ratingových agentur ách. Tento návrh by se m ěl zaměřit na řešení 
problémů zjištěných v posouzení dopad ů:  
– pověřením orgánu ESMA výlu čnými pravomocemi dohledu na d ratingovými agenturami. 
Orgánu ESMA bude ud ělena pravomoc požadovat informace, zahajovat vyšet řování 
a provádět kontroly na míst ě. V případě potřeby by orgán ESMA mohl požádat o pomoc 
s touto dohledovou činností vnitrostátní regulátory trh ů s cennými papíry. Orgán ESMA by 
na ně také mohl p řenést určité úkoly v oblasti dohledu (nap ř. slyšení osob, provád ění 
kontrol na míst ě), přičemž by si ponechal celkovou zodpov ědnost za tyto činnosti; 
– svěřením sank čních pravomocí Komisi, která jedná na základ ě žádosti orgánu ESMA, 
v rámci jasn ě vymezeného rámce, který bude vytvo řen prostřednictvím akt ů v přenesené 
pravomoci. Sankce v četně pokut a penále budou vymezeny tak, aby p ředstavovaly 
přiměřenou reakci na jednotlivá porušen í a dosáhly odstrašujícího ú činku. Nařízení bude 
obsahovat: seznam porušení jednotlivých ustanovení na řízení o ratingových agenturách, 
která lze prosazovat prost řednictvím pokut, pokud ratingová  agentura jednala úmysln ě 
nebo z nedbalosti.  
CS 6   CS 6. ANALÝZA DOPAD Ů 
Z posouzení dopad ů vyplývá, že up řednostňovanými možnostmi, jež nejlépe řeší cíle 
stanovené pro tuto iniciativu Komise, jsou p římý dohled orgánu ESMA nad všemi 
ratingovými agenturami registrovanými v EU a centralizace sank ční pravomoci v rukou 
Komise, která jedná na základ ě doporučení orgánu ESMA. 
Jelikož si tato sou časná iniciativa klade za cíl zefektivn it dohled nad ratingovými agenturami, 
lze její potenciální p řínos vyvodit z nákladových dopad ů finanční krize, v níž ratingové 
agentury sehrály nezanedbatelnou úl ohu. I kdybychom ratingovým agenturám p řipsali na vrub 
jen zlomek p římých a nep římých ztrát zp ůsobených krizí, p řínos účinného a ú čelného systému 
dohledu je obrovský. 
7. SLEDOVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Komise je strážcem Smlouvy, a proto bude sledovat, jak bude orgán ESMA na řízení 
o ratingových agenturách provád ět. Vyhodnocení d ůsledků použití tohoto legislativního 
opatření by se mohlo uskute čnit tři roky po vstupu tohoto legislativního opat ření v platnost, 
a to ve form ě zprávy Komise Rad ě a Evropskému parlamentu.  Výhody  Nevýhody  
1 Zefektivn ění rozhodovacího procesu – 
žádné střety ohledn ě kompetencí  1Potřeba vybudovat dohledové kapacity 
zcela od nuly  
2 Nehrozí riziko nejednotného uplat ňování 
práva EU v r ůzných členských státech.  2Předpokládá se, že místní ratingové 
agentury budou jednat s orgánem dohledu na úrovni EU (bez mezistupn ě). 
3 Znateln ě větší efektivita – odpadá 
těžkopádná koordinace postup ů a zdroje 
a odborné znalosti jsou sdíleny v jediné organizaci.  
4 Perspektiva, kapacita a mandát orgánu 
dohledu odpovídá celounijnímu dosahu hlavních subjekt ů. 
5 Rovné podmínky, pokud jde o 
odstrašující ú činek sankcí, a zcela 
jednotné uplat ňování sankcí v rámci celé 
EU