ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o hodnocení nařízení (EU) č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání /* COM/2013/0885 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o hodnocení nařízení (EU) č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání (Text s významem pro EHP) 1. Úvod Tato zpráva Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „zpráva“) se zabývá hodnocením nařízení (EU) č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání (dále jen „nařízení o prodeji na krátko“). Evropská komise musí na základě článku 45 nařízení o prodeji na krátko předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vhodnosti a dopadu některých ustanovení nařízení o prodeji na krátko. Tato zpráva se vztahuje k písmenům uvedeným v článku 45 nařízení o prodeji na krátko. Tato zpráva byla vypracována na základě dosavadních jednání s příslušnými orgány a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (dále jen orgán ESMA). Dne 22. října 2012 Komise oficiálně pověřila orgán ESMA, aby provedl kvantitativní analýzu dostupných údajů o prodeji na krátko a konzultace s příslušnými orgány a účastníky trhu. Na základě této práce vydal orgán ESMA dne 3. června 2013 technické doporučení týkající se hodnocení nařízení o prodeji na krátko (dále jen: „zpráva orgánu ESMA“).[1] 2. Vhodnost postupů oznamování a zveřejňování 2.1. Oznamování a zveřejňování významných čistých krátkých pozic v akciích Podle zjištění orgánu ESMA bylo od 1. listopadu 2012 do 28. února 2013 příslušným orgánům podáno 12 063 oznámení týkajících se 970 různých akcií v 18 členských státech. Za povšimnutí stojí, že 74 % těchto oznámení se nacházelo v rozmezí 0,2 % až 0,5 % prahových hodnot, dalších 26 % bylo nad 0,5 % a bylo tudíž zveřejněno. Během uvedeného období pouze několik držitelů uskutečnilo krátké prodeje velkého počtu akcií, přičemž 75 % držitelů uskutečnilo krátké prodeje nejvýše sedmi různých akcií. Držitelé krátkých pozic byly poměrně koncentrovaní, neboť 10 subjektů drželo více než 28 % všech pozic uvedených ve zprávě za dané období (zpráva orgánu ESMA, § 17 a 19). Orgán ESMA má za to, že současné prahové hodnoty podle nařízení o prodeji na krátko jsou vhodné jak k získávání smysluplných informací pro příslušné orgány a trh, tak představují přiměřenou zátěž spojenou s dodržováním předpisů pro investory. Orgán ESMA se dále domnívá, že současné prahové hodnoty pro podávání zpráv a přírůstkové hodnoty týkající se akcií jsou přiměřené a měly by zůstat nezměněny (zpráva orgánu ESMA, § 31 a 32). Komise souhlasí s orgánem ESMA v jeho závěru, že prahové hodnoty pro oznamování a zveřejňování významných čistých pozic v akciích se zdají být správně nastavené a přiměřené a nevidí v této fázi žádný pádný důvod pro to, že by bylo nutno je měnit nebo měnit stávající metodiku výpočtu čistých krátkých pozic v akciích. 2.2. Oznamování významných čistých krátkých pozic ve státních dluhopisech a oznamování nekrytých pozic ve swapech úvěrového selhání na státní dluhopisy Orgán ESMA zjistil, že v období od 1. listopadu 2012 do 28. února 2013 byl příslušným orgánům předložen pouze nízký počet oznámení (148) ohledně 13 státních subjektů v 11 členských státech. Celkem 26 držitelů vykázalo 39 krátkých pozic, u kterých došlo v průběhu období ke 109 změnám (zpráva orgánu ESMA , § 50 a 51). Orgán ESMA se domnívá, že velmi malý počet oznámení obdržených o státních dluhopisech v porovnání s počtem přijatých oznámení o akciích by mohl znamenat, že prahová hodnota byla stanovena příliš vysoko, nebo že byla pro podávání těchto zpráv použita metoda jmenovité hodnoty upravené durací. Orgán ESMA se domnívá, že metoda jmenovité hodnoty je pro výpočet čistých krátkých pozic ve státních dluhopisech vhodnější než metoda jmenovité hodnoty upravené durací. Orgán ESMA se domnívá, že pokud by zůstal zachován přístup na základě jmenovité hodnoty upravené durací, musely by být odpovídajícím způsobem změněny prvotní prahové hodnoty. Orgán ESMA také navrhuje přechod na roční přezkum místo současných čtvrtletních přezkumů (zpráva orgánu ESMA, § 52 a 57–59). Komise bere na vědomí poměrně nízký počet oznámení o krátkém prodeji státních dluhopisů ve srovnání s počtem oznámení obdržených o akciích, jakož i výhody a nevýhody metody jmenovité hodnoty upravené durací a metody jmenovité hodnoty. Avšak vzhledem ke krátké době od zavedení nařízení o prodeji na krátko a z toho plynoucího nedostatku údajů nevidí v této chvíli Komise žádný pádný důvod, který by vyžadoval změnu rámce nařízení o prodeji na krátko v této oblasti. 3. Dopad jednotlivých požadavků na zveřejňování Podle zprávy orgánu ESMA zveřejnilo 224 držitelů 1 090 krátkých pozic na 427 akcií, přičemž většina zveřejněných informací pocházela ze Spojeného království následovaného Francií a Švédskem. Ze 3 508 oznámení zveřejněných těmito 224 držiteli pocházelo 90 % od držitelů se sídlem ve Spojeném království nebo ve Spojených státech a na deset největších držitelů připadá 37,5 % zveřejněných oznámení (zpráva orgánu ESMA, §§ 60–62). Příslušné orgány považovaly jednotlivé prahové hodnoty pro podávání zpráv za přiměřené, ale od účastníků trhu obdržely smíšené názory. Orgán ESMA rovněž upozorňuje na to, že účastníci trhu mohou mít tendenci vyhýbat se překročení prahové hodnoty pro oznamovací povinnost tak, aby zůstali pod 0,5 % prahové hodnoty a nemuseli informace o krátkých prodejích zveřejňovat (zpráva orgánu ESMA, § 22 a 29). Pokud jde o celkový dopad nařízení, orgán ESMA konstatuje, že celkově došlo k mírnému snížení volatility akcií EU ve srovnání s akciemi USA. Účinky na likviditu byly smíšené a zdá se, že došlo k poklesu, pokud jde o určování cen ve srovnání s obdobím před vstupem tohoto nařízení v platnost. Orgán ESMA však upozorňuje, že tato analýza by měla být interpretována obezřetně vzhledem ke krátké době, omezeným praktickým zkušenostem a obtížím při určování konkrétních účinků nařízení (zpráva orgánu ESMA, § 10–11). Jak je uvedeno v bodě 2.1, zpráva orgánu ESMA nedoporučuje žádné změny prahových hodnot pro zveřejňování. Komise souhlasí s orgánem ESMA, že nejsou nutné žádné změny jednotlivých požadavků na zveřejňování. 4. Vhodnost přímého, centralizovaného zasílání zpráv orgánu ESMA Většina příslušných orgánů by preferovala možnost nezavádět centralizovaný mechanismus zasílání zpráv a upřednostňuje zachování současné úpravy (zpráva orgánu ESMA, § 64). Tvrdí, že centralizovaný mechanismus podávání zpráv v rámci celé EU by mohl způsobit, že vnitrostátní monitorování a prosazování bude obtížnější a méně efektivní. Menší část příslušných orgánů a někteří účastníci trhu naopak podporují centralizovaný mechanismus podávání zpráv a uvědomují si jeho výhody (zpráva orgánu ESMA, § 62 a 64). Orgán ESMA nedoporučuje žádné změny nařízení o prodeji na krátko a jeho prováděcích předpisů, pokud jde o mechanismus podávání zpráv (zpráva orgánu ESMA, § 66). S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že stávající systém podávání zpráv na vnitrostátní úrovni funguje dobře a že přímé, centralizované podávání zpráv by v současné době nepřineslo žádné větší výhody. 5. Omezení a požadavky týkající se nekrytého prodeje akcií, státních dluhopisů a swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy na krátko 5.1. Omezení nekrytého prodeje akcií a státních dluhopisů na krátko Orgán ESMA hodnotil fungování omezení nekrytého krátkého prodeje tak, že posoudil dopad na zapůjčování cenných papírů a počet selhání při vypořádání. Ve zprávě orgánu ESMA se uvádí, že aktivita na úvěrových trzích s cennými papíry byla od doby, kdy vstoupilo nařízení o prodeji na krátko v platnost, nižší přesto, že od ledna 2013 došlo k oživení. Orgán ESMA však zdůrazňuje, že regulační údaje o zapůjčování cenných papírů neexistují, a proto tato analýza nemusí být dostatečně komplexní. Omezení by měla omezit případy selhání při vypořádání. Ze zprávy orgánu ESMA skutečně vyplývá, že se zdá, že od doby vstupu nařízení v platnost počet selhání při vypořádání poklesl, což dokládá menší počet selhání při vypořádání na evropské cenné papíry jak podle objemů (snížení průměrného podílu selhání při vypořádání o 0,5 procentního bodu), tak ve vyjádření na základě hodnoty (snížení průměrného podílu selhání při vypořádání o 1 procentní bod) (zpráva orgánu ESMA, § 77). Orgán ESMA dochází k závěru, že uplatňování nařízení o prodeji na krátko vedlo ke zvýšení kázně při vypořádání (zpráva orgánu ESMA, §§. 21–23. Viz také bod 5.3). Vzhledem k výše uvedeným empirickým důkazům orgán ESMA navrhuje, aby v tuto chvíli nebyly v této oblasti požadovány žádné podstatné změny. Orgán ESMA však navrhuje některé změny v článcích 12 a 13 nařízení o prodeji na krátko, aby prodávající na krátko mohli získat potvrzení nutné k provedení krátkého prodeje od stran v rámci téhož právního subjektu za předpokladu, že uvedené strany splňují nezbytné podmínky, a několik drobných úprav v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 827/2012 (zpráva orgánu ESMA, §§ 83–85). Komise souhlasí se závěry orgánu ESMA, že v této chvíli nejsou v této oblasti potřebné žádné větší změny rámce nařízení o prodeji na krátko. 5.2. Omezení a požadavky týkající se nekrytých transakcí se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy Měřením účinku zákazu nekrytých swapů úvěrového selhání na podmínky půjčování států prostřednictvím rozpětí swapů úvěrového selhání a výnosů státních dluhopisů pozoroval orgán ESMA po zavedení zákazu nekrytých transakcí se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy mírný pokles rozpětí swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy členských států. Bylo zjištěno, že v důsledku zákazu došlo ke snížení o přibližně 26 základních bodů v rozpětí swapů úvěrového selhání (zpráva orgánu ESMA, § 100). Orgán ESMA došel k závěru, že celkově se nezdá, že by uplatňování nařízení o prodeji na krátko mělo závažný dopad na aktivitu na trhu se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy s výjimkou indexů swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy, u kterých byl zaznamenán prudký pokles. Orgán ESMA zdůrazňuje, že se zdá, že nedošlo k žádným znatelným nepříznivým dopadům na trhy státních dluhopisů EU. Došlo však k poklesu aktivity u swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy v několika členských státech a indexů swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy (zpráva orgánu ESMA, § 112). Celkově orgán ESMA v této chvíli nevidí přesvědčivé důkazy, které by vyžadovaly zásadní změny ustanovení v nařízení o prodeji na krátko, jež se týkají swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy, přičemž poznamenává, že na vyvození jednoznačných závěrů může být příliš brzy (zpráva orgánu ESMA, § 112). Komise je toho názoru, že zatím existuje pouze velmi krátké období, pokud jde o zkušenosti s účinky nařízení o prodeji na krátko, na jejichž základě by mohly být tyto závěry učiněny. S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že omezení a požadavky týkající se nekrytých transakcí se swapy úvěrového selhání na státní dluhopisy zůstávají přiměřené. 5.3. Vypořádací kázeň včetně postupů náhradní koupě Účastníci trhu informovali o obecném zlepšení vypořádací kázně u obchodů s akciemi od doby uplatňování nařízení o prodeji na krátko. Celkově se počet případů náhradní koupě a pokusů o náhradní koupi v celé Unii od doby uplatňování nařízení o prodeji na krátko zvýšil o 35 %. Avšak tento nárůst by mohl být ve velké míře připsán jednomu konkrétnímu členskému státu. Orgán ESMA se domnívá, že požadavky na zajištění vypořádací kázně, zejména postupy náhradní koupě, by mohly být lépe řešeny v jediném, horizontálním právním předpisu (zpráva orgánu ESMA, § 88–91). Orgán ESMA zejména zastává názor, že budoucí nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů (CSD)[2] poskytne účinnější nástroj pro stanovení přesnějšího režimu a zajištění rovných podmínek při použití postupů náhradní koupě a uplatňování sankcí při vypořádání. Komise souhlasí s tím, že požadavky na zajištění vypořádací kázně, zejména postupy náhradní koupě, by mohly být lépe řešeny v budoucím nařízení o centrálních depozitářích cenných papírů za předpokladu, že bude dosaženo komplexnějšího horizontálního přístupu. 5.4. Další aspekty týkající se fungování omezení Na základě reakcí účastníků trhu a příslušných orgánů ohledně zlepšení v oblasti vypořádání se orgán ESMA domnívá, že zavedení omezení nekrytého krátkého prodeje mělo znatelný dopad na snižování výskytu selhání při vypořádání transakcí s akciemi. Pokud jde o dopad „pravidla lokalizace“, z analýzy údajů provedené orgánem ESMA o zapůjčování cenných papírů během roku 2012 a první části roku 2013 vyplývá, že aktivita na úvěrových trzích s cennými papíry byla od doby uplatňování nařízení o prodeji na krátko nižší přesto, že od ledna 2013 došlo k oživení. Orgán ESMA zastává obecně ten názor, že v tuto chvíli nejsou potřebné žádné podstatné změny požadavků v této oblasti. Orgán ESMA však navrhuje provedení několika menších změn v podrobnostech článků 12 a 13 nařízení o prodeji na krátko (jako například umožnit vnitřní zápůjční místa místo ujednání s třetími stranami) pro zajištění lokalizace a přezkoumat definici likvidních akcií za účelem pozdějšího ujednání o lokalizaci (zpráva orgánu ESMA, § 83). Komise souhlasí se závěrem orgánu ESMA, že fungování omezení a požadavků souvisejících s transparentností čistých krátkých pozic a nekrytých krátkých prodejů v této fázi nenasvědčuje tomu, že by v této oblasti existovaly závažné nedostatky nebo nařízení o prodeji na krátko fungovalo špatně. 6. Uplatňování výjimky pro činnosti v rámci tvorby trhu podle nařízení o prodeji na krátko Použití výjimky pro činnosti v rámci tvorby trhu podle nařízení o prodeji na krátko souvisí s prováděním povinností uvedených v kapitolách II a III nařízení o prodeji na krátko, a tudíž i s hodnocením provedeným v této zprávě. Pokyny orgánu ESMA týkající se výjimky pro činnosti v rámci tvorby trhu se používají od dubna 2013. Orgán ESMA ve své zprávě uvádí, že většina příslušných orgánů má za to, že výjimka by umožnila zajišťování likvidity, aniž by bylo povoleno obcházení, avšak některé příslušné orgány se domnívají, že by to mohlo vést k poklesu zajišťování likvidity. Účastníci trhu vyjádřili obavy, že omezený rozsah působnosti výjimky omezuje jejich schopnost nabízet tvorbu mimoburzovního trhu v nástrojích, jako jsou úrokové swapy a nekótované deriváty (zpráva orgánu ESMA, § 140–144). Příslušné orgány obecně považují postup pro oznámení úmyslu použít výjimku za přiměřený, i když některé z nich vyjádřily obavy z vysokého pracovního zatížení. Účastníci trhu měli za to, že požadavek informovat o nástroji podle základu nástroje je těžkopádný a neproveditelný. Byly rovněž vyjádřeny obavy ohledně rizika nerovných podmínek v důsledku toho, že rychlost, se kterou různé orgány zpracovávají oznámení pro výjimky, se liší (zpráva orgánu ESMA, § 145–146). Orgán ESMA navrhuje změnit znění nařízení o prodeji na krátko a znovu posoudit rozsah výjimky pro činnosti v rámci tvorby trhu, jakož i provést určité změny buď v technických normách, nebo v aktech v přenesené pravomoci (zpráva orgánu ESMA, § 149). Orgán ESMA zejména doporučuje znovu posoudit rozsah výjimky a podmínky pro její povolování při současném respektování hlavního účelu a smyslu nařízení o prodeji na krátko (zpráva orgánu ESMA, § 152–156). Komise se však domnívá, že obavy vyjádřené ve zprávě orgánu ESMA ohledně rozsahu výjimky pro činnosti v rámci tvorby trhu a podmínek pro její povolování lze smysluplně posoudit až po uplynutí odpovídající doby od vstupu nařízení o prodeji na krátko v platnost tak, aby jakýkoli návrh na změnu mohl být doložen dostatečnými zkušenostmi s uplatňováním nařízení o prodeji na krátko. Kromě toho podle tabulky souladu pokynů orgánu ESMA zveřejněné dne 19. června 2013 v souvislosti s výjimkou pro činnosti v rámci tvorby trhu a operace na primárním trhu podle nařízení o prodeji na krátko (ESMA/2013/765) příslušné orgány pěti členských států vysvětlily svůj nesoulad s aspekty pokynů odkazem na své rozdílné názory na řadu otázek, jako je rozsah pokrytých nástrojů a podmínky pro udělení výjimky tvůrce trhu. [3] Komise upozorňuje, že nedodržení pokynů orgánu ESMA některými příslušnými orgány vytvoří situaci, kdy bude nařízení o prodeji na krátko uplatňováno odlišným způsobem, což povede k nerovným podmínkám v rámci Unie. Kromě toho různá kritéria používaná k přehodnocení dříve udělených výjimek tvůrce trhu mohou také vést k rozdílnému uplatňování uvedené výjimky. Tyto rozdíly mohou následně narušovat hospodářskou soutěž a snižovat účinnost rámce nařízení o prodeji na krátko. Komise se domnívá, že jednotné uplatňování rámce nařízení o prodeji na krátko, zejména výjimky pro činnosti v rámci tvorby trhu, ve všech členských státech je zásadní pro zajištění rovných podmínek a jednotnosti tržních postupů v rámci celé Unie. Vytvoření nerovných podmínek v Unii by mohlo ohrožovat hlavní cíl nařízení, tj. zajištění řádného fungování vnitřního trhu finančních služeb a zajištění vysoké úrovně ochrany spotřebitelů a investorů. Na základě těchto informací nevidí v této chvíli Komise žádný pádný důvod pro změnu rámce nařízení o prodeji na krátko v této oblasti. Pokud Komise zjistí, že nařízení o prodeji na krátko, a zejména výjimka pro činnosti v rámci tvorby trhu, jsou používány způsobem, který je v rozporu s nařízením o prodeji na krátko, přijme vhodná následná opatření. 7. Intervenční pravomoci podle nařízení o prodeji na krátko Podle článku 23 nařízení o prodeji na krátko mají příslušné orgány právo přijmout určitá mimořádná opatření v případě významného poklesu ceny finančního nástroje. Dosud této pravomoci dočasně omezit prodej na krátko nebo jinak omezit transakce s finančním nástrojem využily pouze dva členské státy (Itálie a Portugalsko). Podle zpětné vazby od některých účastníků trhu způsobily zákazy zmatek a vytvořily nejistotu pro účastníky a vedly k bezprostřednímu dopadu na likviditu a účinnou tvorbu cen. Kromě toho vznikly účastníkům trhu v důsledku uvedeného opatření náklady na získání informací v souvislosti s rozdíly v obsahu, v načasování vydávání zpráv v průběhu dne obchodování v dotyčných zemích a z důvodu nejasnosti ohledně oblasti působnosti nástrojů (zpráva orgánu ESMA, § 190). Komise zjistila, že v případech, kdy příslušný orgán uložil dočasný zákaz prodeje některých akcií na krátko kvůli „významnému poklesu ceny“, příslušné orgány jiných členských států, v nichž se s těmito akciemi rovněž obchodovalo, podobné zákazy na stejné akcie neuložily nebo přijaly rozdílná opatření. To mělo za následek, že v některých členských státech zákaz platil a v jiných členských státech nikoli. V některých dalších případech dokonce různé příslušné orgány v jednom členském státě jednaly jinak při rozhodování o tom, zda uložit zákaz krátkého prodeje uplatňovaný členským státem. Orgán ESMA pro zajištění toho, aby opatření podle článku 23 byla prakticky proveditelná, jednodušší a zatěžovala méně zdroje, navrhuje, aby příslušné orgány na nejvýznamnějším trhu z hlediska likvidity konkrétního nástroje měly možnost uplatnit vlastní úsudek, zda a kdy je nutné použít dočasné opatření a zakázat krátký prodej nebo omezit obchodování s konkrétním nástrojem, aniž by musely zavést mechanismus založený na prahových hodnotách pro významné poklesy ceny (zpráva orgánu ESMA, § 209). Komise zastává názor, že nařízení o prodeji na krátko dává příslušným orgánům účinný a úplný rámec pravidel pro uplatňování zákazů krátkého prodeje jednotným a účinným způsobem. Příslušné orgány by proto měly zajistit uplatňování jednotného přístupu a účinné využívání svých pravomocí tak, aby se zabránilo možnému nejednotnému uplatňování zákazů prodeje na krátko, a tím se přispělo k dosažení cílů nařízení o prodeji na krátko. Pro tyto účely musí příslušné orgány zajistit, aby byl plně dodržen postup stanovený v čl. 26 odst. 4 nařízení o prodeji na krátko a orgánu ESMA bylo umožněno informovat všechny ostatní příslušné orgány o zákazu přijatém v souladu s článkem 23 nařízení o prodeji na krátko. Dodržování tohoto postupu by mělo také příslušným orgánům umožnit, aby posoudily, zda opatření přijatá jinými příslušnými orgány jsou navzájem konzistentní. Pokud jde o vhodnost prahových hodnot stanovených v článku 23 nařízení o prodeji na krátko a v článku 23 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012, orgán ESMA se domnívá, že ne všechny stávající prahové hodnoty stanovené pro identifikaci významného poklesu ceny pro všechny kategorie nástrojů by měly být zachovány a že některé prahové hodnoty by měly být změněny nebo zrušeny (zpráva orgánu ESMA, § 210–211). Podle orgánu ESMA by měly být prahové hodnoty pro podnikové a státní dluhopisy přehodnoceny nebo zrušeny, přičemž pro kotované SKIPCP (kromě fondů obchodovaných na burze) nebo pro komoditní deriváty nejsou žádné prahové hodnoty zapotřebí (zpráva orgánu ESMA, § 211). Komise vzhledem k omezené zkušenosti s používáním těchto prahových hodnot nepovažuje za nutné, aby se změnily nebo přehodnotily prahové hodnoty pro významné poklesy ceny pro SKIPCP a komoditní deriváty. Pokud jde o mimořádná opatření v případě nepříznivých událostí nebo nepříznivého vývoje, které představují vážné ohrožení finanční stability nebo důvěry na trhu podle článků 18, 19, 20 a 21 nařízení o prodeji na krátko, orgán ESMA se domnívá, že ustanovení nařízení o prodeji na krátko jsou obecně nezbytná a vhodná. Komise souhlasí. 8. Závěry Komise se domnívá, že na základě omezených údajů, které jsou zatím k dispozici, je možné tvrdit, že nařízení o prodeji na krátko mělo pozitivní dopad, pokud jde o větší transparentnost prodeje na krátko a nižší počet selhání vypořádání, a relativně smíšený hospodářský dopad. Neexistuje žádný přesvědčivý důkaz o významném negativním dopadu nařízení o prodeji na krátko v podobě snížené likvidity swapů úvěrového selhání na státní dluhopisy. Podle názoru Komise ze zprávy orgánu ESMA nevyplývají žádné významné negativní hospodářské dopady nařízení o prodeji na krátko, které by v nejbližší době vyžadovaly změnu nařízení o prodeji na krátko. Celkově z empirických důkazů, které jsou k dispozici, vyplývá, že nařízení o prodeji na krátko mělo určitý pozitivní dopad na volatilitu, smíšené účinky na likviditu a vedlo k mírnému poklesu, pokud jde o určování cen. Jak uvádí i samotný orgán ESMA, závěry v jeho zprávě by měly být přijímány obezřetně vzhledem ke krátkému období pro hodnocení od doby, kdy bylo zahájeno uplatňování nařízení o prodeji na krátko, a z toho plynoucího nedostatku údajů. Příslušné orgány a účastníci trhu uznávají, že z hodnocení na základě tohoto krátkého období a omezených údajů je obtížné vyvodit přesné závěry o tom, zda cílů zlepšení podmínek fungování trhu a zajištění vysoké úrovně ochrany investorů podle nařízení o prodeji na krátko bylo dosaženo (zpráva orgánu ESMA, § 12-13). Kromě toho pokyny týkající se tvorby trhu přijaté orgánem ESMA se používají teprve od dubna 2013. Ačkoli orgán ESMA předložil několik doporučení pro úpravy nařízení o prodeji na krátko, zejména pokud jde o pravidlo lokalizace, výjimku pro činnosti v rámci tvorby trhu a pravomoc příslušných orgánů ukládat krátkodobé zákazy, orgán ESMA doporučil Komisi, aby přezkoumala posouzení nařízení o prodeji na krátko a jeho prováděcí předpisy v pozdější fázi, jakmile bude k dispozici více údajů a větší zkušenosti. Orgán ESMA také upozornil Komisi na dopady v oblasti nákladů, které by změny právního rámce tak brzy poté, co se začal používat, mohly vyvolat u investorů a příslušných orgánů. Závěrem je třeba uvést, že k celkové kvantitativní analýze účinků nařízení o prodeji na krátko uvedené ve zprávě orgánu ESMA existují určité výhrady, které mají významný vliv na způsob interpretace dopadu nařízení o prodeji na krátko. Zejména metody použité orgánem ESMA v jeho technickém hodnocení nařízení o prodeji na krátko jsou zatíženy rizikem modelu a empirickými limity.[4] Podle orgánu ESMA je zde rovněž riziko, že analýza zachycuje určité vnější faktory, které mohou zkreslovat zjištění v ní uvedená. Komise proto zastává názor, že je příliš brzy na základě dostupných důkazů vyvozovat spolehlivé závěry o fungování rámce nařízení o prodeji na krátko, které by v této fázi vyžadovaly změnu právních předpisů.[5] Komise bude proto nadále uplatňování nařízení o prodeji na krátko sledovat. V zájmu zajištění hladkého fungování právního rámce prodeje na krátko se Komise domnívá, že nové hodnocení vhodnosti a dopadu nařízení o prodeji na krátko, které bude rozsahem podobné tomu, jež je uvedeno v článku 45 nařízení o prodeji na krátko, by mohlo být provedeno na základě většího množství empirických údajů a důkazů a jakmile příslušné orgány shromáždí dostatečné regulační zkušenosti s uplatňováním nařízení o prodeji na krátko. Uvedené hodnocení by mohlo být ukončeno do roku 2016, tj. tři roky od okamžiku zahájení uplatňování nařízení o prodeji na krátko. Taková analýza účinků a dopadu nařízení o prodeji na krátko by měla vycházet z podkladů orgánu ESMA, analýzy dostupných údajů a ze zkušeností příslušných orgánů a účastníků trhu. [1] Závěrečná zpráva. Technické doporučení orgánu ESMA týkající se hodnocení nařízení EU č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání. Dokument ESMA/2013/614. [2] Návrh nařízení o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů a o změně směrnice 98/26/ES ze dne 7. března 2012 (COM(2012) 73 final) předložený Komisí v současnosti posuzuje Evropský parlament a Rada. [3] Dne 16. června 2013 orgán ESMA zveřejnil tabulku shody s pokyny orgánu ESMA týkajícími se tvorby trhu (ESMA/2013/765). [4] Tato výhrada byla rovněž zdůrazněna ve zprávě orgánu ESMA, § 8. [5] V této souvislosti je důležité upozornit na projednávaný případ u Soudního dvora Evropské unie ve věci C-270/12, v níž se Spojené království domáhá zrušení článku 28 nařízení o prodeji na krátko.