Návrh nařízení Rady, kterým se po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 zachovává antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie a Koreje /* KOM/2008/0517 konečném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 14.8.2008 KOM(2008) 517 v konečném znění Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 zachovává antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie a Koreje (předložený Komisí) DŮVODOVÁ ZPRÁVA Souvislosti návrhu | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) v případě dovozu syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Korejské republiky, Saúdské Arábie a Čínské lidové republiky. | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Nařízení Rady (ES) č. 428/2005 ze dne 10. března 2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Saúdské Arábie, změně nařízení (ES) č. 2852/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky a o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů pocházejících z Tchaj-wanu. (Úř. věst. L 71, 17.3.2005, s. 1–33). | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Nevztahuje se na tento návrh. | Konzultace zúčastněných stran a posouzení dopadů | Konzultace zúčastněných stran | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření v souladu s ustanoveními základního nařízení hájit své zájmy. | Sběr a využití výsledků odborných konzultací | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. | Právní stránka návrhu | Shrnutí navrhovaných opatření Součástí připojeného návrhu je částečný prozatímní přezkum omezující se na zájem Společenství ve věci antidumpingových opatření, která byla uložena v době zahájení řízení (30. srpna 2007) z dovozu polyesterových střižových vláken. Navrhuje se zachovat antidumpingová opatření uložená z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky, Saúdské Arábie a Čínské lidové republiky ve stejné výši, jaká byla uložena nařízením Rady (ES) č. 428/2005, a se zpětným účinkem nerušit antidumpingová opatření vůči Bělorusku platná v období od 22. června do 11. října 2007. Návrh je založen na konečných zjištěních, z nichž vyplývá, že neexistují žádné důvody související se zájmem Společenství, které by Komisi vedly k tomu, aby v okamžiku zahájení řízení opatření ukončila. Navrhuje se proto, aby Rada přijala připojený návrh nařízení, které by mělo být zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. | Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. | Volba nástrojů | Navrhované nástroje: nařízení. | Jiné prostředky by nebyly přiměřené, jelikož základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. | Rozpočtové důsledky | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. | Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 zachovává antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky, Saúdské Arábie a Koreje RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: A. POSTUP 1. Platná opatření, která podléhají přezkumu 1. Rada nařízením (ES) č. 428/2005[2] uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken (blíže vymezených v 15. bodě odůvodnění) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Saúdské Arábie a změnila nařízení (ES) č. 2852/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“). Dne 8. července 2008 Soud prvního stupně v omezeném rozsahu zrušil článek 2 nařízení (ES) č. 428/2005 s ohledem na antidumpingové clo uložené z vývozu zboží vyrobeného a vyvezeného do Evropského společenství korejskou společností Huvis Corp[3]. 2. Opatření, která pozbyla platnosti a podléhají přezkumu 2. Rada nařízením (ES) č. 1799/2002 uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska[4]. Platnost opatření uložených uvedeným nařízením skončila dne 11. října 2007. 3. Předchozí šetření týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu 3. Po stažení podnětu Komise rozhodnutím 2007/430/ES[5] (dále jen „rozhodnutí o zastavení řízení“) zastavila antidumpingové řízení týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu (dále jen „předchozí šetření“). V souladu s čl. 9 odst. 1 základního řízení se usuzovalo, že zrušení antidumpingového cla z dovozu z Malajsie a Tchaj-wanu není v rozporu se zájmem Společenství. 4. Stávající šetření 4. Poté, co Komise rozhodla, že existují dostatečné zřejmé důkazy, že v současné době platná opatření již nemusí být přiměřená, jelikož jejich zachování by mohlo být v rozporu se zájmem Společenství, zahájila z vlastního podnětu dne 30. srpna 2007 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie [6] částečný prozatímní přezkum opatření, která byla v té době platná a která se týkala dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Koreje, Saúdské Arábie a ČLR (dále jen „dotčené země“). Přezkum se omezuje na posouzení toho, zda zachování opatření není v rozporu se zájmem Společenství, přičemž rozhodnutí by mohlo mít zpětný účinek k 22. červnu 2007, tj. ke dni vstupu rozhodnutí o zastavení řízení v platnost. 5. Jak je uvedeno výše, antidumpingová opatření uložená z dovozu pocházejícího z Běloruska pozbyla platnosti dne 11. října 2007. Přezkum týkající se Běloruska byl proto ukončen. Formálně však byl prováděn až do uvedeného dne a Komise posuzovala zejména, zda mají být opatření platná v období od 22. června 2007 do 11. října 2007 se zpětným účinkem ukončena, pokud by to závěry odůvodňovaly. 5. Strany dotčené řízením 6. O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla výrobce, dodavatele, dovozce a uživatele ve Společenství, jakož i sdružení uživatelů a výrobců, vývozce a zástupce dotčených zemí. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení. 7. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají důvod ke slyšení, byly vyslechnuty. Úplné odpovědi na dotazník byly obdrženy od 12 výrobců, 10 uživatelů, 3 dovozců, jednoho evropského sdružení výrobců, jednoho rakousko-německého sdružení výrobců, jednoho německého svazu uživatelů, dvou sdružení náležejících do tohoto svazu a jednoho evropského sdružení uživatelů. 8. Komise dále obdržela podání od jiných výrobců, uživatelů a dovozců, kteří neposkytli úplnou odpověď na dotazník. 9. Mezi výrobci a uživateli, kteří se podíleli na šetření, existují dvě vertikálně integrované skupiny, které vyrábějí polyesterová střižová vlákna (částečně nebo zcela) pro vlastní potřebu. 10. Svá stanoviska za pomoci svých orgánů předložilo jedno sdružení čínských vývozců a dva korejští vývozci. 11. Vývozci z Běloruska a Saúdské Arábie svá stanoviska nepředložili. Kromě toho žádné země nevznesly k opatřením týkajícím se těchto dvou zemí žádné připomínky. 12. Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění, zda by zachování opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran: a) Výrobci ve Společenství - Silon (Česká republika) - Trevira GmbH (Německo) - Advansa (Německo) - Wellman International Ltd (Irsko) b) Uživatelé ve Společenství - PGI Nonwovens B.V (Nizozemsko) - Libeltex BVBA (Belgie) - Lück GmbH (Německo) c) Uživatel a výrobce ve Společenství - ORV Manufacturing SpA (Itálie) d) Sdružení uživatelů - Gesamtverband Textil + Mode (konfederace německého textilního a módního průmyslu) - Edana (European Disposables And Non-woven Association – Evropské sdružení výrobců jednorázových a netkaných textilií) 6. Období šetření 13. Období šetření v rámci přezkumu se týkalo období od 1. července 2006 do 30. června 2007. Zkoumání trendů významných pro posouzení zahrnovalo období od 1. ledna 2004 do konce období šetření v rámci přezkumu (dále jen „posuzované období“). 14. Je třeba připomenout, že v předchozím šetření se období šetření týkalo období od 1. ledna do 31. prosince 2005 a zkoumání trendů významných pro posouzení zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2005. B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 1. Dotčený výrobek 15. Dotčený výrobek je totožný s výrobkem, kterým se zabývala šetření uvedená v 1. až 3. bodě odůvodnění: syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání. Výrobek se v současné době zařazuje do kódu KN 5503 20 00. Běžně se tento výrobek označuje jako polyesterová střižová vlákna. 16. Tento výrobek se používá jako základní materiál v různých fázích procesu výroby textilních výrobků. Polyesterová střižová vlákna spotřebovávaná ve Společenství se užívají buď ke spřádání, tj. k výrobě nekonečných vláken pro výrobu textilií ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými, nebo na netkané textilie jako jsou výplně, tj. vycpávky nebo čalounění některých textilních výrobků, např. polštářů, sedadel automobilů, sak a kabátů. C. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ 1. Spotřeba ve Společenství 17. Stanovení celkové spotřeby ve Společenství bylo založeno na statistikách Eurostatu týkajících se dovozu a vývozu a na výrobě výrobního odvětví Společenství (jak je vymezeno v 26. bodě odůvodnění) a ostatních výrobců ve Společenství. Tab ulka č. 1 Spotřeba ve Společenství | 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Objem (v tunách) | 834 141 | 843 579 | 822 509 | 823 667 | Index (2004=100) | 100 | 101 | 99 | 99 | 18. Jak je uvedeno v tabulce výše, spotřeba polyesterových střižových vláken se v posuzovaném období mírně snížila. Tato tendence je ve zřejmém rozporu se situací posuzovanou v předchozím šetření, kdy se spotřeba ve Společenství (jak se uvádí v nařízení o uložení prozatímního cla[7]) v období posuzovaném v rámci daného šetření (2002–2005) zvýšila o 3 %. 2. Dovoz z Běloruska, ČLR, Saúdské Arábie a Koreje: objem, podíl na trhu a dovozní ceny 19. Objem dovozu z dotčených zemí do Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu poklesl o 28 % a podíl na trhu se snížil z 24,4 % na 18 %, zatímco ceny vzrostly o 16 %. Údaje vycházejí ze statistik Eurostatu. Tab ulka č. 2 Dovoz z dotčených zemí | 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Korea | Objem (v tunách) Index (2004=100) | 122 260 100 | 108 407 87 | 111 967 92 | 133 574 109 | Podíl na trhu | 15,1 % | 13,2 % | 14,1 % | 16,9 % | Ceny v tis. EUR/t Index (2004=100) | 0,987 100 | 1,115 113 | 1,079 109 | 1,114 113 | ČLR | Objem (v tunách) Index (2004=100) | 45 713 100 | 38 103 83 | 2 283 5 | 8 935 20 | Podíl na trhu | 5,7 % | 4,6 % | 0,3 % | 1,1 % | Ceny v tis. EUR/t Index (2004=100) | 0,92 100 | 0,97 105 | 1,06 115 | 1,10 120 | Bělorusko | Objem (v tunách) Index (2004=100) | 1 771 100 | 153 8 | 81 4,5 | 43 2,4 | Podíl na trhu | 0,2 % | 0 % | 0 % | 0 % | Ceny v tis. EUR/t Index (2004=100) | 0,97 100 | 1,17 121 | 1,16 120 | 1,26 130 | Saúdská Arábie | Objem (v tunách) Index (2004=100) | 27 805 100 | 6 433 23 | 450 2 | 72 0,3 | Podíl na trhu | 3,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 0 % | Ceny v tis. EUR/t Index (2004=100) | 0,93 100 | 1,05 113 | 1,21 130 | 0,9 97 | Dotčené země celkem | Objem (v tunách) Index (2004=100) | 197 549 100 | 153 096 77 | 114 781 58 | 142 624 72 | Podíl na trhu | 24,4 % | 18,7 % | 14,5 % | 18 % | Ceny v tis. EUR/t Index (2004=100) | 0,96 100 | 1,08 112 | 1,08 112 | 1,11 116 | 20. Prudký nárůst dovozu z Koreje v průběhu období šetření v rámci přezkumu byl zapříčiněn zejména uložením prozatímního antidumpingového cla z tchajwanského dovozu v průběhu prvního pololetí 2007[8]. Korea i Tchaj-wan jsou hlavními dodavateli polyesterových vláken s nízkým bodem tání a dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken. Jelikož výše prozatímního cla z tchajwanského dovozu dosáhla u některých společností 29,5 %, rozhodli se dovozci ve Společenství pořizovat polyesterová vlákna s nízkým bodem tání a dutá konjugovaná silikonová vlákna v Koreji, kde byla výše antidumpingového cla podstatně nižší. 3. Dovoz z ostatních třetích zemí: objem, podíl na trhu a dovozní ceny Tabulka č. 3 Dovoz z ostatních třetích zemí | 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Objem (v tunách) Index (2004=100) | 171 633 100 | 225 748 132 | 278 392 162 | 256 291 149 | Podíl na trhu | 21 % | 28 % | 35 % | 32 % | Ceny v tis. EUR/t Index (2004=100) | 1,09 100 | 1,20 110 | 1,15 106 | 1,15 106 | 21. V průběhu posuzovaného období dovoz z ostatních třetích zemí vzrostl o 49 %. Důvod tohoto zvýšení souvisí s uložením antidumpingového cla z dovozu ze Saúdské Arábie a ČLR v březnu 2005 a ukončením antidumpingových opatření uložených z dovozu z Indonésie, Thajska a Indie v říjnu 2006. 22. Celkově se proto dovoz v daném období zvýšil z přibližně 370 kt na přibližně 400 kt. Pokud se jako výchozí bod použije období šetření v předchozím šetření, došlo k nárůstu z přibližně 380 kt na zhruba 400 kt. D. SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ 1. Úroveň spolupráce 23. V průběhu období šetření v rámci přezkumu vyrábělo polyesterová střižová vlákna 19 výrobců ve Společenství. Spolupráce ze strany výrobců ve Společenství v tomto šetření byla velmi vysoká. Z celkem 19 výrobců ve Společenství plně spolupracovalo 12 výrobců, na něž připadá 70 % výroby. Ostatní výrobci ve Společenství předložili v souvislosti s tímto šetřením podání, avšak plně nespolupracovali. Připomínky podala rovněž dvě sdružení výrobců (CIRFS a IVC)[9]. Kromě toho všichni výrobci ve Společenství poskytli informace o své výrobě. Pokud se vezmou v úvahu všechna obdržená podání (jednotlivých výrobců a sdružení), lze vyvodit závěr, že svá stanoviska předložili výrobci ve Společenství, na něž připadá 88 % výroby ve Společenství, a že tito výrobci jsou proti ukončení opatření. Tato úroveň spolupráce je podstatně vyšší než v předchozím šetření, kdy s Komisí spolupracovaly pouze tři společnosti, na něž připadlo o něco více než 25 % výroby ve Společenství, a jedno sdružení výrobců (CIRFS) a následně byl podnět stažen. 24. Komise přezkoumala všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobců ve Společenství. 2. Vymezení výroby ve Společenství a výrobního odvětví Společenství 25. Jak je uvedeno výše, v průběhu období šetření v rámci přezkumu vyrábělo polyesterová střižová vlákna 19 výrobců ve Společenství. Těchto 19 výrobců proto představuje celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. 26. 12 výrobců ve Společenství (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH a Wellman International Ltd) při šetření plně spolupracovalo. V průběhu období šetření v rámci přezkumu tito výrobci vyrobili 347 640 tun a připadá na ně 70 % výroby ve Společenství. V průběhu období šetření v rámci přezkumu tedy představovali podstatnou část celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství. 27. Mělo se proto za to, že 12 výrobců ve Společenství, kteří při šetření plně spolupracovali, představuje výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Společenství“. 3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství Výroba 28. Mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu se výroba a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vyvíjely takto: Tabulka č. 5 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Objem výroby (v tunách) Index (2004=100) | 317 450 100 | 307 043 97 | 321 127 101 | 347 640 110 | Podíl na trhu | 36,9 % | 32,4 % | 38,6 % | 41,8 % | 29. Po poklesu v roce 2005 vzrostla výroba ve Společenství v porovnání se situací v roce 2004 o 10 %. Tento nárůst souvisí mimo jiné se zřízením nových závodů na výrobu polyesterových střižových vláken v Polsku a Rumunsku v roce 2006. Očekává se, že výroba v budoucnu dále poroste s ohledem na konsolidaci činnosti nových výše uvedených výrobních závodů a zahájení výroby v dalším výrobním závodě v Bulharsku s roční kapacitou v rozmezí od 12 000 do 14 500 tun. Co se týká podílu na trhu, ten se v roce 2005 rovněž snížil a v roce 2006 a 2007 rostl. Pokud srovnáme tuto tabulku s výrobou výrobního odvětví Společenství v předchozím šetření (jak je stanoveno v 70. bodě odůvodnění nařízení o uložení prozatímního cla)[10] v průběhu období posuzovaného v uvedeném šetření (2002–2005), tendence se změnila. Mezi rokem 2002 a 2005 poklesla výroba výrobního odvětví Společenství o 9 %, zatímco v průběhu období posuzovaného v tomto šetření se výroba výrobního odvětví Společenství zvýšila o 10 %. Pokud jde o podíl na trhu, situace se rovněž liší. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v předchozím šetření poklesl o 2, 3 procentního bodu, zatímco v tomto šetření podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl o téměř 5 procentních bodů. 3.1 Výrobní kapacita a využití kapacity 30. Mezi rokem 2004 a 2005 došlo ke snížení kapacity o 6 %. Od roku 2006 se kapacita začala zvyšovat a v průběhu období šetření v rámci přezkumu dosáhla úrovně téměř 413 000 tun (téměř o 13 % více než v roce 2004). Tento nárůst byl způsoben zejména skutečností, že dva spolupracující výrobci vybudovali v Polsku a Rumunsku nové výrobní závody, které začaly fungovat v roce 2006. Pokud jde o využití kapacity, to se v posuzovaném období snížilo o 2,4 procentního bodu. Příčinou tohoto poklesu bylo se vší pravděpodobností zřízení nových výrobních kapacit a pokles spotřeby ve Společenství. Údaje o výrobní kapacitě jsou v silném rozporu s údaji získanými v předchozím šetření, kdy se kapacita výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období (2002–2005) snížila o 9 %. Tabulka č. 6 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Kapacita v tunách Index (2004=100) | 366 062 100 | 344 872 94 | 378 931 103,5 | 412 916 112,7 | Využití kapacity | 86,8 % | 89,3 % | 85 % | 84,4 % | 3.2 Obrat a prodané množství Tab ulka č. 7 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Obrat v tis. EUR Index (2004=100) | 391 259 100 | 388 502 99 | 403 189 103 | 443 540 113 | Prodej ve Společenství (v tunách) Index (2004=100) | 281 083 100 | 259 314 92 | 272 553 97 | 300 051 107 | 31. V průběhu posuzovaného období se obrat výrobního odvětví Společenství ve Společenství zvýšil o 13 % a prodané množství polyesterových střižových vláken o 7 %. Tyto nárůsty jsou spojeny se zahájením výroby ve dvou nových výrobních závodech v Polsku a Rumunsku v roce 2006. Pokud srovnáme tyto údaje s údaji z předchozího šetření, kdy v posuzovaném období došlo k poklesu objemu prodeje o 1 %, situace se výrazně změnila a z důkazů vyplývá, že výrobní odvětví Společenství vynaložilo značné úsilí na uspokojení poptávky. 3.3 Prodejní ceny a náklady 32. Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Společenství v EU vzrostla v průběhu posuzovaného období o 6,2 % (z 1 392 EUR/t v roce 2004 na 1 478 EUR/t v průběhu období šetření v rámci přezkumu). V roce 2005 však došlo k mírnému poklesu cen. Průměrné náklady vzrostly o 9,7 % (z 1 388 EUR/t v roce 2004 na 1 523 EUR/t v průběhu období šetření v rámci přezkumu). Tento nárůst nákladů byl způsoben zejména skutečností, že významně vzrostly průměrné náklady většiny surovin (v návaznosti na celosvětový růst cen ropy). Tato čísla prokazují, že ve snaze zabránit ztrátě podílu na trhu nebylo výrobní odvětví Společenství schopno plně pokrýt své výrobní náklady prodejními cenami. Růst cen výrobního odvětví Společenství byl mnohem mírnější než v předchozím šetření, kdy ceny v posuzovaném období vzrostly o 12 %. Tab ulka č. 8 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Vážená průměrná cena (v tis. EUR/t) Index | 1,39 100 | 1,50 107 | 1,48 106 | 1,48 106 | Vážené průměrné náklady (v EUR/t) Index (2003=100) | 1,388 100 | 1,511 109 | 1,556 112 | 1,523 109,7 | 3.4 Zaměstnanost a mzdy 33. Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu vzrostla o 17,8 % a průměrná mzda na zaměstnance poklesla o 10 %. Ačkoliv výroba polyesterových střižových vláken nevykazuje vysoký podíl lidské práce, zvýšení kapacity a výroby bylo spojeno se značným zvýšením počtu pracovních míst. V předchozím šetření se míra zaměstnanosti v průběhu posuzovaného období snížila o 19 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance vzrostly o více než 30 %, což je opět naprosto jiná situace. Tab ulka č. 9 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Zaměstnanost Index (2004=100) | 1 743 100 | 1 660 95 | 1 944 111,5 | 2 053 118 | Průměrné měsíční mzdové náklady na zaměstnance Index (2004=100) | 3 191 100 | 3 411 107 | 3 015 94 | 2 859 90 | 3.5 Ziskovost 34. Ziskovost prodeje[11] dotčeného výrobku odběratelům ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, se značně snížila, a to jak počínaje rokem 2004, tak rokem 2005. Situace se proto významně zhoršila. Tab ulka č. 10 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Ziskovost | 0,3 % | -0,8 % | -5,4 % | -3,2 % | 3.6 Investice Tab ulka č. 11 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Investice v tis. EUR Index (2003=100) | 15 604 100 | 16 580 106 | 39 865 255 | 32 618 209 | 35. V období mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu vzrostla úroveň investic výrobního odvětví Společenství o 109 %. Tento nárůst do značné míry vysvětluje vybudování nových výrobních závodů v Polsku a Rumunku, které zahájily provoz v roce 2006. 3.7 Závěr ohledně situace výrobců 36. Šetření dospělo k závěru, že na rozdíl od případu uvedeného ve 3. bodě odůvodnění výrobní odvětví Společenství rozšiřuje svůj zájem o tento výrobek a o jeho výrobu a jeho životaschopnost se zvýšila. 37. Výrobnímu odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období podařilo zvýšit podíl na trhu o téměř 5 procentních bodů. K tomuto nárůstu však došlo v období, kdy spotřeba poklesla o více než 1 %. 38. V posuzovaném období se prodejní cena výrobního odvětví Společenství zvýšila o 6 %, od roku 2005 se však mírně snižuje. V této souvislosti je nutno vzít v úvahu skutečnost, že (jak je vysvětleno v 32. bodě odůvodnění) k tomuto růstu cen došlo v době, kdy náklady vzrostly o 10 %. 39. Mimoto došlo v důsledku otevření dvou nových výrobních závodů k značnému zvýšení zaměstnanosti[12]. Co se týká ziskovosti, situace se v posledních letech zhoršila, ačkoli v období mezi rokem 2006 a obdobím šetření v rámci přezkumu došlo ke zlepšení. Aby si výrobní odvětví Společenství mohlo udržet své postavení na trhu, bylo nuceno prodávat se ztrátou. 40. S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit závěr, že ačkoli výrobní odvětví Společenství do jisté míry využilo antidumpingová opatření uložená v případě dovozu z dotčených zemí, nepřekonalo účinky předchozího dumpingu a jeho situace je nadále nestabilní a zranitelná. Pokud by byla opatření ukončena, dovoz z dotčených zemí ve stejné a/nebo větší výši by se vší pravděpodobností tuto situaci zhoršil. 4. Vývoj dovozu, pokud by opatření byla ukončena 4.1 Nevyužité kapacity 41. Volná kapacita v ČLR činí přibližně 3 miliony tun, což odpovídá 3,5násobku celkové spotřeby ve Společenství. Tato volná kapacita od roku 2005 (což je rok, kdy byla vůči dovozu z ČLR uložena antidumpingová opatření) vzrostla o 37 %. Pokud jde o Koreu, volná kapacita bude v průběhu příštího roku ve výši 114 000 tun, což odpovídá 14 % celkové spotřeby ve Společenství. Ačkoliv část této volné kapacity náleží společnosti, na niž se vztahuje nulové antidumpingové clo, většina volné kapacity náleží společnostem podléhajícím antidumpingovému clu. Pro Saúdskou Arábii nejsou k dispozici žádné údaje. Pokud jde o Bělorusko, není nutné provést výhledovou analýzu volné kapacity, jelikož opatření pozbyla platnosti v říjnu 2007. Pokud by byla opatření ukončena, volná kapacita těchto zemí by mohla být nasměrována do Společenství. 4.2 Pobídky k přesměrování objemu prodeje do Společenství 42. Některé z největších vývozních trhů na světě jsou chráněny antidumpingovými cly z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR a Koreje. Cla z dovozu z ČLR byla zavedena v Turecku a USA a v USA dosahují až 44,3 %. Mimoto se na korejský vývoz vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 0 % do 24,6 % v Japonsku, Turecku, Pákistánu a USA. Pokud by dotyčná opatření (jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění) byla ukončena, Evropská unie bude jedním z nejdůležitějších velkých trhů, kde vývoz z ČLR a Koreje nebude podléhat antidumpingovým opatřením. 43. Řada uživatelů uvedla, že ČLR brání vývozu surovin, jakými jsou polyesterová střižová vlákna. Toto tvrzení nelze uznat. Podle dostupných statistických údajů se čistý tok polyesterových střižových vláken v ČLR (srovnání mezi výrobou a vnitřní spotřebou) trvale zvyšuje a v následujících letech se očekává nárůst podle níže uvedené tabulky: Tab ulka č. 12 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Čistý tok (porovnání výroby a vnitřní spotřeby) v tis. tun | -480 | -200 | 23 | 258 | 449 | 541 | 44. To je zřejmou známkou toho, že vývoz polyesterových střižových vláken z ČLR roste a že navzdory tvrzení, že ČLR brání vývozu polyesterových střižových vláken, podle očekávání poroste i v budoucnu . Tvrzení bylo proto odmítnuto. 4.3 Politika v oblasti pořizování 45. Jedno sdružení uživatelů uvedlo, že výrobci přízí a netkaných textilií vyráběných z polyesterových střižových vláken často mají jasný zájem nakupovat vlákna pocházející z EU za účelem výroby původní příze a netkaných textilií a jejich vývozu do zemí s preferenčními dohodami. Z údajů poskytnutých uživateli v tomto šetření však vyplývá, že 85–100 % obratu společností v odvětví netkaných textilií u výrobků obsahujících polyesterová střižová vlákna je dosaženo prodejem ve Společenství. Pravidla původu při vývozu do zemí s preferenčními dohodami by tedy neměla pro uživatele polyesterových střižových vláken hrát při rozhodování o původu výrobků v okamžiku jejich pořízení významnou roli. Jelikož neexistovaly žádné důkazy, které by tvrzení tohoto sdružení potvrzovaly, tvrzení bylo odmítnuto. 4.4 Závěr týkající se vývoje dovozu v případě, že by opatření byla ukončena 46. Byl tudíž učiněn závěr, že vzhledem k výše uvedeným pobídkám je pravděpodobné, že pokud by platná antidumpingová opatření byla ukončena, bude do Společenství vyvezeno významné množství. 5. Závěr týkající se výrobního odvětví Společenství 47. Výrobní odvětví Společenství vynaložilo značné úsilí ve smyslu investic, které se projevilo značným rozvojem. V posledních letech se situace výrobního odvětví značně změnila, jak dokládá zejména vznik nového výrobního odvětví v Polsku a Rumunsku a předpokládané rozšíření v Bulharsku. 48. Navzdory tomuto novému úsilí, pokud jde o rozvoj a investice, je nutno uvést (jak bylo zmíněno výše), že situace výrobního odvětví ve smyslu ziskovosti je nadále nejistá. Pokud by byla antidumpingová opatření ukončena, se vší pravděpodobností dojde k značnému množství dumpingových dovozů. 49. Velké objemy dovozu za dumpingové ceny by vedly k dalšímu cenovému tlaku na výrobní odvětví Společenství, nižšímu ziskovému rozpětí a ziskovosti a vyšším ztrátám. To by mohlo v důsledku vést k pravděpodobnému zrušení dalších investic, úbytku inovací, narušení konkurenčního postavení integrovaného výrobního odvětví, omezení výroby a zavírání závodů. 50. S ohledem na výše uvedené skutečnosti by se v případě, že by výrobní odvětví Společenství bylo při neexistenci opatření vystaveno značným objemům dovozu z ČLR, Koreje a Saúdské Arábie za dumpingové ceny, jeho finanční situace dále zhoršila. Na základě těchto skutečností se proto vyvozuje, že by ukončení opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství. E. UŽIVATELÉ VE SPOLEČENSTVÍ 51. Trh s výrobky obsahujícími polyesterová střižová vlákna se dělí na a) odvětví přádelnictví (tj. výroba vláken pro textilie, ve kterých se tato vlákna používají buď samostatně, nebo ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými), b) netkané textilie: výroba listů a roun z vláken, která nebyla přeměněna na přízi, s výjimkou papíru, a c) výplně (tj. vycpávky nebo čalounění některých druhů textilního zboží, např. polštářů nebo sedadel automobilů). 1. Úroveň spolupráce ze strany uživatelů ve Společenství 52. V souvislosti s tímto šetřením zaslalo podání 16 průmyslových uživatelů. Ti představují 17 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství a přibližně 13 % dovozu z dotčených zemí. Plně však spolupracovalo pouze 10 uživatelů[13], kteří představují přibližně 12 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství (všichni uživatelé, kteří plně spolupracovali, patří do odvětví netkaných textilií a výplní). Z ostatních uživatelů, kteří spolupracovali částečně, pouze jeden působí v odvětví přádelnictví. 53. Gesamtverband Textil + Mode (německý svaz textilního průmyslu zastupující odvětví přádelnictví i netkaných textilií), dvě sdružení náležející ke zmíněnému svazu: Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) a Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V. a jedno evropské sdružení zastupující společnosti z odvětví netkaných textilií (EDANA) předložily podání, v nichž Komisi žádaly o ukončení platných opatření. Všichni výše zmínění uživatelé jsou členy jednoho či několika těchto sdružení. Tato sdružení představují přibližně 30 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství. 54. Úroveň spolupráce jednotlivých uživatelů v tomto řízení byla vyšší než v předchozím šetření. Je nutno rovněž podotknout, že v předchozím šetření předložili svá stanoviska pouze uživatelé, kteří byli proti uložení cla (přibližně 10 % celkové spotřeby), zatímco tohoto řízení se účastnili rovněž uživatelé, kteří jsou pro zachování opatření. 2. Argumenty, které předložili uživatelé 2.1 Uživatelé, kteří jsou pro ukončení opatření 55. Uživatelé představující přibližně 11 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken a 10 % dovozu z dotčených zemí předložili řadu tvrzení proti zachování cla. Všichni tito uživatelé jsou členy jednoho či několika sdružení uživatelů uvedených výše, která se rovněž vyjadřují pro ukončení opatření. Níže jsou uvedena posouzení předložená uživateli a sdruženími, jež jsou pro ukončení. 56. Tito uživatelé a sdružení za prvé tvrdili, že se potýkají s obtížnou situací kvůli rostoucí hospodářské soutěži ze strany hotových výrobků ze zemí, které přešly z vývozu polyesterových střižových vláken na vývoz netkaných výrobků (např. ČLR). Tvrdí, že v případě ukončení platných opatření by mohli pořizovat vlákna levněji, proto by mohli lépe soutěžit s hotovými výrobky pocházejícími z Asie. Pokud se sníží tržní cena polyesterových střižových vláken, může se zvýšit ziskovost. Je nutno vzít v úvahu skutečnost, že jejich odběrateli jsou převážně diskontní řetězce, pro něž je rozhodující pokud možno co nejnižší cena, a rozpětí u hotových výrobků je velmi nízké. 57. S ohledem na tato tvrzení je nutno poukázat na to, že informace, jež poskytly uživatelé, kteří při šetření spolupracovali, prokazují, že se jejich situace, pokud jde o ziskovost, navzdory uložení antidumpingového cla z polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR v roce 2005 a zvýšení dovozu hotových výrobků z této země nezměnila. Příčinou je skutečnost, že dopad nákladů na polyesterová střižová vlákna na produkty obsahující polyesterová střižová vlákna byl rovněž stálý, jak ukazuje tato tabulka: Tabulka č. 13 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Ziskovost | 3,48 % | 4,07 % | 3,88 % | 3,79 % | Celkové náklady na polyesterová střižová vlákna jako procento celkových nákladů | 22,3 % | 24 % | 24 % | 24 % | 58. Situace se proto liší od předchozího šetření, kdy by uložení nových antidumpingových cel, která by v určitých případech mohla dosáhnout téměř 30 %, nepochybně mělo podstatně nepříznivější dopad na nákladovou strukturu uživatelů polyesterových střižových vláken a možnost předložit odběratelům přitažlivé nabídky. 59. Jejich obrat ve Společenství související s výrobky obsahujícími polyesterová střižová vlákna se v průběhu posuzovaného období zvýšil o více než 10 %, jak udává tabulka č. 14: Tab ulka č. 14 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Obrat (v tis. EUR) Index: 2004=100 | 427 694 100 | 452 329 106 | 456 445 107 | 472 750 111 | 60. Z těchto údajů vyplývá, že nárůst dovozu hotových výrobků z ČLR od roku 2005 uživatelům polyesterových střižových vláken ve Společenství nebrání v rozšiřování výroby, prodeji jejich výrobků maloobchodníkům a zachování ziskového rozpětí. Co se týká možného dopadu na konečné ceny, které hradí odběratelé, nebylo v tomto ohledu předloženo žádné tvrzení, zatímco v předchozím šetření byl vyvozen závěr, že uložení nových cel, která mohou dosáhnout téměř 30 %, by mohlo mít na spotřebitele značný dopad. 61. Uživatelé, kteří se vyjadřují pro ukončení, rovněž uvedli, že ceny polyesterových střižových vláken ve Společenství navzdory klesajícímu dolaru rostou. Toto tvrzení neodpovídá údajům, které Komise získala v průběhu šetření. Ačkoliv cena polyesterových střižových vláken v roce 2005 prudce vzrostla a poté, jak vyplývá z tabulky č. 8 pro polyesterová střižová vlákna vyrobená a prodaná ve Společenství stabilní a z tabulky č. 15 pro dovezená polyesterová střižová vlákna[14], zůstává stabilní: Tab ulka č. 15 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 1. čtvrtletí 2008 | Ceny v tis. EUR/t Index (2004=100) | 1,02 100 | 1,15 113 | 1,13 111 | 1,15 113 | 1,15 113 | 62. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se nezdá, že by platná opatření měla velký dopad na náklady a ziskovost uživatelských společností. 63. Uživatelé, kteří jsou proti uložení opatření, za druhé uvádějí, že ve Společenství existuje značný rozdíl v míře zaměstnanosti mezi odvětvím výroby polyesterových střižových vláken (přibližně 3 000 osob) a navazujícím výrobním odvětvím (údajně 70 000 osob). 64. Pokud jde o toto tvrzení, ačkoliv se údaj o 70 000 osobách zdá být přehnaný, nelze popřít, že uživatelské výrobní odvětví vykazuje vyšší podíl lidské práce než produkující výrobní odvětví. Vzhledem k omezené úrovni úplné spolupráce ze strany uživatelů (údaje o počtu pracovních míst poskytli pouze uživatelé, na něž připadá 12 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství), nemohla Komise získat přesné údaje o zaměstnanosti. Z tabulky č. 16 však vyplývá, že uživatelé, kteří při šetření plně spolupracovali, zaměstnávají 5 009 osob. To by naznačovalo, že se na výrobě zboží obsahujícího polyesterová střižová vlákna podílí nejméně 40 000–45 000 osob. Níže uvedená tabulka rovněž udává, jak se u spolupracujících uživatelů vyvíjela zaměstnanost: Tab ulka č. 16 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Zaměstnanost Index (2004=100) | 3 898 100 | 4 471 115 | 4 854 125 | 5 009 129 | 65. Ačkoliv je počet spolupracujících společností omezený, lze nicméně vyvodit závěr, že platná antidumpingová cla nebránila tomu, aby v průběhu posuzovaného období zaměstnanost značně vzrostla. Tvrzení uživatelů se proto zamítá. Situace byla samozřejmě odlišná v předchozím šetření, kdy mohlo uložení dodatečných antidumpingových cel, jež mohla dosáhnout 30 %, vést k úbytku pracovních míst v uživatelském výrobním odvětví. 66. Uživatelé uvedení v této části za třetí uvádějí, že v odvětví netkaných textilií a výplní roste poptávka po dvou zvláštních druzích polyesterových střižových vláken: dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken a polyesterových vláken s nízkým bodem tání (jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění), jejichž výroba ve Společenství je omezená, zatímco ČLR a Korea mají velké výrobní kapacity. 67. V tomto ohledu byla podle nejlepších odhadů Komise na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami celková spotřeba polyesterových vláken s nízkým bodem tání ve Společenství v průběhu období šetření v rámci přezkumu v rozmezí 85 000–90 000 tun a celková spotřeba dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken v rozmezí 65 000–70 000 tun. Výrobní odvětví Společenství v současnosti dodává 2 155 tun polyesterových vláken s nízkým bodem tání a 21 543 tun dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken. Poptávka po těchto druzích polyesterových střižových vláken trvale roste a podle jednoho sdružení uživatelů dojde v nadcházejících letech u obou druhů k ročnímu nárůstu ve výši 6 %. 68. Výrobci polyesterových střižových vláken ve Společenství tvrdí, že výroba těchto „speciálních výrobků“ ve Společenství je omezená, jelikož stávající úroveň dumpingových cen jim neumožňuje zvýšit výrobu. Podle údajů získaných v tomto šetření se kapacity v případě dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken a polyesterových vláken s nízkým bodem tání ve výrobním odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto: Tabulka č. 17 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Kapacita výrobního odvětví Společenství v případě dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken Index (2004=100) | 67 050 100 | 46 550 69 | 61 550 92 | 61 550 92 | Kapacita výrobního odvětví Společenství v případě polyesterových vláken s nízkým bodem tání Index (2004=100) | 32 050 100 | 32 050 100 | 32 050 100 | 32 050 100 | 69. Z této tabulky vyplývá, že pokud by ceny dosáhly určité výše, bylo by výrobní odvětví Společenství schopné pokrýt 88 až 95 % celkové poptávky po dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláknech a přibližně 37 % celkové poptávky po polyesterových vláknech s nízkým bodem tání. Ačkoli výrobní odvětví Společenství vyrábí omezené množství těchto „speciálních výrobků“, uživatelé jsou schopni je pořizovat v Koreji a ČLR s omezenými antidumpingovými cly (pouze 5,7 % u společnosti Huvis v Koreji a 4,9 % u společnosti Far Eastern v ČLR). Co se týká možnosti pořizování výrobku na Tchaj-wanu, bylo uvedeno, že se výroba polyesterových střižových vláken na Tchaj-wanu snižuje a že to povede k růstu cen nebo nedostatečným dodávkám, a pokud má být tento dovoz nahrazen dovozem z ČLR a Koreje, dopad cel zaplacených za tyto „speciální výrobky“ dovezené z ČLR a Koreje na náklady by byl vzhledem k nízkému ziskovému rozpětí u uživatelů ve Společenství značný. Tato tvrzení nelze přijmout. Na jedné straně, i když se výroba polyesterových střižových vláken na Tchaj-wanu snižuje, očekává se, že dojde ke zvýšení volné kapacity (předpokládaná volná kapacita v roce 2008 je přibližně 122 000 tun a v roce 2009 pak 150 000 tun). Není zřejmé, že by došlo k strukturálnímu nedostatku těchto speciálních výrobků. 70. Pokud jde o ceny těchto „speciálních výrobků“, nejsou k dispozici žádné oficiální statistické údaje, avšak (jak je uvedeno v následující tabulce) podle údajů poskytnutých spolupracujícími společnostmi se cena dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken (včetně antidumpingového cla) mezi rokem 2004 a obdobím šetření v rámci přezkumu zvýšila pouze o 2 %. V roce 2006 došlo dokonce k značnému snížení ceny. Nárůst mezi rokem 2006 a obdobím šetření v rámci přezkumu byl se vší pravděpodobností zapříčiněn uložením prozatímního antidumpingového cla z dovozu z Tchaj-wanu v prvním pololetí 2007. V případě polyesterových vláken s nízkým bodem tání se cena v průběhu posuzovaného období zvýšila o 18 %. Tab ulka č. 18 2004 | 2005 | 2006 | období šetření v rámci přezkumu | Cena dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken v tis. EUR/t Index (2004=100) | 1,21 100 | 1,26 104 | 1,05 87 | 1,24 102 | Cena polyesterových vláken s nízkým bodem tání v tis. EUR/t Index (2004=100) | 1,31 100 | 1,44 110 | 1,43 109 | 1,54 118 | 71. Tyto údaje je nutno analyzovat ve vztahu k významu těchto speciálních výrobků v celkových nákladech produktů obsahujících polyesterová střižová vlákna. Na základě údajů poskytnutých spolupracujícími uživateli představuje dopad dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken na jejich celkové náklady pro produkty obsahující polyesterová střižová vlákna pouze 1,98 % a dopad polyesterových vláken s nízkým bodem tání 4,38 %. Vzhledem k tomu, že průměrná ziskovost je přibližně 4 %, není dopad na celkové náklady v souvislosti s těmito „speciálními výrobky“ navzdory značnému zvýšení ceny u polyesterových vláken s nízkým bodem tání významný. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. 72. Situace byla odlišná v předchozím šetření, kdy by uložení antidumpingového cla z dovozu polyesterových vláken s nízkým bodem tání a dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken pocházejících z Tchaj-wanu ve výši téměř 30 % a zvýšení cen, které by to pro tyto výrobky znamenalo, mělo významnější dopad na celkové náklady. 2.2 Uživatelé, kteří jsou proti ukončení opatření 73. Uživatelé představující přibližně 6 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství a 3 % dovozu z dotčených zemí uvedli, že ukončením opatření se ohrozí ziskovost navazujícího výrobního odvětví, jelikož úpadek odvětví polyesterových střižových vláken v EU povede v období dvou let k růstu cen polyesterových střižových vláken a následně lze očekávat vyšší dovoz zboží obsahujícího polyesterová střižová vlákna. 74. Na základě tvrzení uvedených v části C.4 (pravděpodobnost významného dovozu, pokud by opatření byla ukončena) není vyloučeno, že by k tomu mohlo skutečně dojít se souvisejícími riziky, pokud jde o zachování efektivní hospodářské soutěže. 3. Závěr 75. S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že ačkoli se většina uživatelů, kteří se na šetření podíleli, domnívá, že zachování cla je v rozporu s jejich zájmem, ze šetření vyplývá, že zachování opatření nebude mít na jejich hospodářskou a finanční situaci významný nepříznivý dopad. V rozporu s předchozím šetřením uživatelé vyjádřili na dopad možného ukončení platných opatření na jejich podnikání různé názory. Ačkoliv (jak bylo vysvětleno výše) většina z nich Komisi žádala, aby antidumpingové clo zrušila, mezi těmi, kteří při šetření spolupracovali, existuje rovněž významný počet uživatelů, kteří jsou proti zrušení cla. F. DOVOZCI A OBCHODNÍCI 76. V souvislosti s tímto šetřením předložilo ve lhůtě stanovené v oznámení podání 6 dovozců/obchodníků, avšak pouze tři z nich (Saehan Europe, GSI Global Service International a Marubeni) plně spolupracovali a poskytli odpovědi na všechny dotazy Komise. Všechny společnosti jsou ziskové a počet zaměstnanců zabývajících se dovozem polyesterových střižových vláken nebo obchodováními s nimi je zanedbatelný. 77. Nezdá se, že by zachování cla mělo významný nepříznivý dopad na jejich podnikání. Většina z nich zastává názor, že je v jejich zájmu ukončit opatření uložená vůči dovozu z Koreje, nikoli však vůči dovozu z ČLR, jelikož to bude znamenat velký tok zboží a úroveň cen stejně jako jejich rozpětí se sníží. Na druhou stranu, vzhledem k tomu, že korejské nevyužité kapacity jsou omezenější než čínské kapacity, jsou toho názoru, že dopad korejského dovozu na ceny nebude na újmu jejich podnikání. 78. Na základě těchto skutečností se vyvozuje závěr, že bez ohledu na to, zda budou opatření zachována či nikoli, nebude činnost dovozců a obchodníků obecně významně dotčena. G. OSTATNÍ ÚVAHY 79. Výrobci ve Společenství, kteří údajně vyrábějí 56 % polyesterových střižových vláken z recyklovaných materiálů, uvedli, že dovoz dumpingových polyesterových střižových vláken nepříznivě ovlivňuje ziskovost recyklačních podniků; rovněž tvrdili, že ve sběru polyethylentereftalátu k zásobování recyklačních podniků je zaměstnáno 425 000 osob. V tomto ohledu je nutno podotknout, že podniky recyklující PET láhve neměly zájem podílet se na tomto šetření navzdory výzvě uvedené v oznámení o zahájení řízení a dotazníkům, které jim Komise zaslala a na které však nepřišla žádná odpověď. Na druhou stranu v Asii existuje významná a rostoucí poptávka po recyklovaných PET lahvích a neuložení antidumpingových opatření nebude podnikům recyklujícím PET láhve bránit v tom, aby své výrobky prodávali na světovém trhu. Tato tvrzení byla proto zamítnuta. 80. Výrobci ve Společenství mimoto uvedli, že výroba polyesterových střižových vláken z recyklovaných materiálů spotřebovává méně energie než chemický proces a že doprava dovezených polyesterových střižových vláken z Asie vede k emisím uhlíku. Nahrazením výroby ve Společenství dumpingovými dovozy, zejména z ČLR a Koreje, se tudíž zvýší emise uhlíku a opozdí cíle EU v oblasti změny klimatu. V této souvislosti se každopádně připomíná, že se analýza zájmu Společenství v antidumpingových řízeních zaměřuje na hospodářský dopad opatření na dotčené hospodářské subjekty, a nikoli přímo na problémy související s ochranou životního prostředí. 81. Ohledně Saúdské Arábie (nebo Běloruska) nebyla předložena žádná tvrzení, která by odůvodňovala závěr, ze zachování opatření není v zájmu Společenství. H. ZÁVĚR 82. Na základě výše uvedených skutečností je možno vyvodit závěr, že výrobci polyesterových střižových vláken ve Společenství, včetně výrobního odvětví Společenství, z platných opatření těží, jejich situace je však i nadále zranitelná. V průběhu posuzovaného období se jim podařilo zvýšit podíl na trhu, výrobu, kapacitu, obrat a míru zaměstnanosti. Dále vynaložili značné úsilí, pokud jde o investice, otevřeli nové výrobní závody v Polsku, Rumunsku a Bulharsku. Společnost Tergal, důležitý dodavatel v odvětví přádelnictví, překonala finanční potíže a podle informací poskytnutých touto společností je od července 2007 předmětem ochranného postupu. Její finanční situace je však stále nejistá a společnost není s to čelit náhlému přílivu dumpingového dovozu. Zachování cel bude výrobnímu odvětví Společenství nadále přinášet značné výhody a se vší pravděpodobností přispěje k obnovení jeho životaschopnosti. Tato situace je v silném rozporu s obrázkem, který byl získán v předchozím šetření, kdy se dospělo k závěru, že by dodávky polyesterových střižových vláken na trh Společenství mohly být problematické kvůli změně průmyslové orientace jedné společnosti (La Seda) v zájmu zvýšení výroby jiných výrobků, úpadku jiného výrobce (Pennine Fibers) a dřívějším finančním potížím společnosti Tergal. 83. Pokud jde o uživatele a dovozce, stávající antidumpingové clo z dovozu z dotčených zemí neohrozilo jejich životaschopnost a schopnost rozvoje. Pokud by byla opatření ukončena, budou tudíž případné výhody pro uživatele a dovozce pravděpodobně omezené vzhledem k tomu, že antidumpingové clo nemělo na jejich hospodářskou situaci významný dopad. V rozporu s tímto závěrem analýza v předchozím šetření prokázala, že by uložení nových antidumpingových cel, která by mohla dosáhnout téměř 30 %, mělo dopad na ceny polyesterových střižových vláken, a to zejména dutých konjugovaných silikonových polyesterových vláken a polyesterových vláken s nízkým bodem tání, což by mohlo přivést do finančních potíží značný počet uživatelů. 84. Vyvozuje se proto závěr, že případné omezené výhody pro uživatele a dovozce polyesterových střižových vláken ve Společenství by v případě, že by clo bylo zrušeno, nebyly v porovnání se závažnými nevýhodami pro výrobní odvětví Společenství jednoznačně přiměřené. 85. V souladu s tím lze vyvodit závěr, že by ukončení stávajících opatření uložených vůči dovozu z dotčených zemí z důvodů souvisejících se zájmem Společenství nebylo odůvodněné. I. UPLATNĚNÍ ZÁSADY ZÁKAZU DISKRIMINACE 86. Řada zúčastněných stran uvedla, že antidumpingová opatření nelze uložit na základě diskriminace, jak se uvádí v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, v němž je stanoveno, že „antidumpingové clo se uloží vždy v přiměřené výši bez diskriminace na dovozy výrobků nezávisle na jejich původu, pokud byl zjištěn dumping a způsobení újmy, …“. Bylo rovněž uvedeno, že tato zásada zákazu diskriminace je rovněž základní zásadou práva WTO. 87. Podle zúčastněných stran, které se dovolávají uplatnění zásady zákazu diskriminace, bylo v nařízení (ES) č. 2005/2006 zjištěno, že dovoz polyesterových střižových vláken z Tchaj-wanu a Malajsie je dumpingový a působí újmu. Uvádělo se, že „ důvodem, proč tyto dva zdroje dovozu polyesterových střižových vláken nepodléhaly antidumpingovému clu, není to, že by Komise následně zjistila, že dovoz polyesterových střižových vláken z Malajsie a Tchaj-wanu není dumpingový nebo nepůsobí újmu… “ . Dále se uvádělo, že rozhodnutím Komise o nezachování antidumpingových opatření uložených vůči dovozu polyesterových střižových vláken z Malajsie a Tchaj-wanu ode dne 22. června 2007 navzdory skutečnosti, že u tohoto dovozu byl zjištěn dumping a způsobení újmy, zaniká důvod k zachování antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken z ostatních zemí. 88. Za prvé se zdůrazňuje, že v případě Malajsie a Tchaj-wanu byl podnět stažen a že Rada neučinila v otázce přiměřenosti uložení antidumpingového cla žádné konečné zjištění. Proto nedošlo k žádné diskriminaci. 89. Za druhé, povaha právních kritérií týkajících se zájmu Společenství podle čl. 9 odst. 1 (použitelného v případě Tchaj-wanu a Malajsie) a článku 21 (použitelného ve stávajícím případě) základního nařízení se liší. V prvním případě je kritériem to, zda je vyváženost zájmů natolik pozitivní, že by měla Komise pokračovat v řízení z moci úřední i v případě, že neexistuje podložený podnět. V druhém případě je kritériem, zda je vyváženost zájmů natolik negativní, že by opatření měla být ukončena. Z rozdílné povahy kritérií tudíž vyplývá, že k diskriminaci nemůže docházet. 90. Za třetí, i za předpokladu, že by Rada přijala konečné rozhodnutí neuložit antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu, by v daném případě nedošlo k diskriminaci vzhledem k tomu, že zmíněná zásada je použitelná pouze v případě, jsou-li vyvozeny podobné závěry pro různá šetření týkající se téhož výrobku. Jinými slovy, za účelem dodržení zásady zákazu diskriminace, jak je stanovena v čl. 9 odst. 5 základního nařízení a v čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, nesmí být srovnatelné situace řešeny odlišně a odlišné situace stejně. Jak je vysvětleno výše, skutečnosti a závěry uvedené v tomto šetření, se značně liší od skutečností a závěrů v případě Malajsie a Tchaj-wanu, a obě situace tudíž nejsou srovnatelné. 91. S ohledem na výše uvedené skutečnosti jsou tvrzení předložená s ohledem na uplatňování zásady zákazu diskriminace odmítnuta. J. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ 92. Zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno zachovat platná opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení vyjádření po zveřejnění těchto údajů. 93. Na základě výše uvedených skutečností a úvah se vyvozuje závěr, že v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení by měl být prozatímní přezkum ukončen a platné antidumpingové clo z dovozu polyesterových střižových vláken vyrobených a vyvezených do Evropského společenství dotčenými zeměmi by mělo být zachováno, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Jediný článek Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Běloruska, Korejské republiky, Saúdské Arábie a Čínské lidové republiky obvykle kódu KN 5503 20 00 se ukončuje beze změny platných antidumpingových opatření. Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda/předsedkyně […][pic][pic][pic] [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17). [2] Úř. věst. L 71, 17.3.2005, s. 1. [3] Věc T-221/05. [4] Úř. věst. L 274, 11.10.2002, s. 1. [5] Úř. věst. L 160, 21.6.2007, s. 30. [6] Úř. věst. C 202, 30.8.2007, s. 4. [7] Nařízení Komise (ES) č. 2005/2006 ze dne 22. prosince 2006 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu syntetických polyesterových střižových vláken (PSV) pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu, Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 65. [8] Viz pozn. č. 7. [9] CIRFS (The International Rayon and Synthetic Fibres Committee, subjekt zastupující evropské odvětví výroby syntetických vláken) a IVC (Industrievereinigung Chemiefaser e.V., sdružení německého a a rakouského průmyslu syntetických vláken). [10] Viz pozn. č. 7. [11] Ziskovost společností, které zahájily výrobu v období šetření či jeho části, nebyla brána v úvahu, aby se zamezilo možnému zkreslení údajů. [12] V roce 2005 vyhlásil jeden výrobce ve Spojeném království úpadek, avšak nové výrobní závody v Polsku a Rumunsku vyrovnaly úbytek výroby a zaměstnanosti v souvislosti s tímto úpadkem. [13] Libeltex, ORV, PGI Nonwovens, Ziegler, Tharreau, Sandler, Frankenstolz, Lueck, TWE Vliesstoffwerke a IMP Comfort. [14] Zdroj: EUROSTAT. Jedno sdružení výrobců rovněž uvedlo, že v červnu 2008 došlo v porovnání s červnem 2007 k prudkému zvýšení cen. Tento prudký nárůst odpovídá cenám v dolarech, pokud se však vezmou v úvahu ceny v EUR, ty byly stálé.