CS Úřední věstník Evropské unie C 303/16

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2011/C 303/12

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„KALOCSAI FŰSZERPAPRIKA-ŐRLEMÉNY“

č. ES: HU-PDO-0005-0393-21.10.2004

CHOP ( X ) CHZO ( )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1. Příslušný orgán členského státu:

Název: Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszer-feldolgozási Főosztály Adresa: Budapest Kossuth Lajos tér 11. 1055 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 13014419 Fax +36 13014808 E-mail: Eniko.Zobor@vm.gov.hu; eefo@fvm.gov.hu

2. Skupina:

Název: Kalocsai Fűszerpaprika-őrlemény védelméért polgári jogi társaság Ústředí: Kalocsa Kossuth Lajos u. 15. 6300 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Poštovní adresa: Kalocsa Alkotmány u. 49. 6300 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 78462555 Fax +36 78462211 E-mail: paprikart@mail.externet.hu Složení: producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3. Druh produktu:

Třída 1.8: Ostatní produkty přílohy I Smlouvy (koření atd.)

4. Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1 Název:

„Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“

4.2 Popis:

„Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ je mletá paprika vyrobená mletím suchých lusků papriky seté (Capsicum annuum L. var. Longum DC.) vypěstované ze státem uznaných certifikovaných odrůd osiva.

Pro výrobu „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ lze použít tyto odrůdy: Delikát, Favorit, Folklór, Jubileum, Kaldóm, Kalmár, Kalocsai 50, Kalocsai 801, Kalocsai merevszárú 622, Kalocsai V-2, Kalorez, Kalóz, Remény, Rubinvörös, Szegedi-178, Szegedi 20 a Szegedi 80.

Hlavní vlastnosti produktu „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“:

Organoleptické vlastnosti:

— fyzikální vlastnosti: homogenní, stejnoměrně jemně namletá;

— barva: sytě hedvábně červená;

— vůně: příjemná, kořeněná, vzbuzující chuť k jídlu, připomínající karamelizovaná pražená semena;

— chuť: sladká, ovocná, odrážející harmonii pěti chutí (sladké, kyselé, slané, hořké, pálivé) a nikoli ostrá; obsah kapsaicinu je charakteristický pro tuto odrůdu.

Pálivá mletá paprika zesiluje tuto harmonii chuti, vůně a aromatu. Intenzita pálení je dána obsahem kapsaicinu. Je-li jeho obsah 30–200 mg/kg, bude mít mletá paprika mírně pálivou chuť; je-li 200–500 mg/kg, je chuť papriky kořeněná, a přesáhne-li 500 mg/kg, bude její chuť pálivá.

Fyzikální a chemické vlastnosti:

— zrnitost, jemnost mletí: maximálně 0,5 mm

— analytické vlastnosti: Celkový obsah pigmentu v sušině na konci minimální trvanlivosti alespoň (g/kg) 2,6 nebo barevná hodnota ASTA na konci minimální trvanlivosti alespoň 85 Maximální obsah vlhkosti v % (hmotnostních) 11,0 Maximální obsah písku v sušině v % (hmotnostních) 0,5

— Mletá paprika nesmí obsahovat žádné potravinářské přídatné látky. Proces kondicionování zahrnuje přidání pitné vody.

4.3 Zeměpisná oblast:

Oblast pěstování papriky, která se používá při výrobě produktu „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ s chráněným označením původu, je pěstební region papriky Kalocsa, který zahrnuje 119 obcí správního okresu Bács-Kiskun, 35 obcí okresu Tolna, 26 obcí okresu Jász-Nagykun-Szolnok, 4 obce okresu Fejér, 1 obci v okresu Baranya a 1 obci v okresu Csongrád. Popis produktu obsahuje seznam obcí.

Produkce a balení papriky „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ musí probíhat v zeměpisné oblasti vymezené správními hranicemi obcí uvedených v popisu produktu.

4.4 Důkaz původu:

V celém procesu výroby produktu „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ musí být striktně dodrženy výrobní a kontrolní podmínky a systém pro zajištění jakosti musí zahrnovat ověření dokumentovaného původu osiva a suroviny (papriky). Cestu produktu od suroviny k mletému konečnému výrobku tak lze identifikovat a zpětně vysledovat.

Dodržování předpisů je sledováno regionálními úřady zemědělské správy.

4.5 Metoda produkce:

Na podzim před orbou se na půdu rozmetá hnůj nebo, není-li k dispozici, anorganické hnojivo.

Od konce března do začátku května je přímo do půdy o teplotě alespoň 12 °C vyseto certifikované osivo nebo od poloviny května vysázeny sazenice, které byly vypěstovány od března na studeném nebo zatepleném záhonu.

Před tím, než se do půdy vysází sazenice nebo zaseje osivo, musí se pečlivě obdělat půda. To zahrnuje hluboké kypření k odstranění ztvrdlé podorniční vrstvy, rozrušení hrud a urovnání povrchu ornice.

Zralé lusky se sklízejí pomocí strojů nebo ručně; následuje jejich identifikace, posouzení jakosti, uskladnění podle výsledků šetření a jejich konečné dozrávání v přirozených podmínkách.

Během konečného dozrávání (10–40 dní) se produkt uskladňuje v dřevěných bednách, kontejnerech a pytlích, nebo se zavěšuje do svazků (oddělených podle šarže), aby se zvýšil co možná nejvíce obsah pigmentu a zabránilo se zkažení či kontaminaci během uskladnění.

Po dočasném uskladnění a konečném dozrání se produkt jemně suší, přičemž se napodobují podmínky přírodního sušení pomocí nepřímo působících sušicích zařízení nebo volně za přírodních podmínek, dokud není obsah vlhkosti nižší než 10 %. Pak je produkt identifikován štítky. Jemnost sušení zaručuje maximální teplotu 80 °C na povrchu. To je nejvyšší teplota, při níž vypařování vlhkosti papriky odpovídá přirozeným podmínkám. Paprika si tím zachová přírodní chuť a vůni, kterou si udrží až do mletí.

Po sušení se označený produkt uskladní v chladném a temném prostoru, kde se nevyskytují škůdci.

Po dočasném uskladnění se sušená paprika rozemele při teplotě nižší než 80 °C. Během mletí pokryje olej obsažený v semenech papriky povrch zrn, čímž je chrání před škodlivým procesem rozkladu. Ke mletí se používají mlýnské kameny, rotační mlýny, kladivové mlýny a mlýny fungující na principu nárazu. Mletí vyžaduje přístup vzduchu, aby teplota při mletí nepřekročila 80 °C. Sušená paprika musí být mleta s určitým množstvím semínek. Na konci mletí musí být paprika kondicionována přidáním testované přírodní vody, aby se obsah vlhkosti pohyboval v rozmezí 8 % a 11 %.

Po homogenizaci, redukci patogenů, balení a patřičném označení a štítkování může být mletý výrobek uveden na trh.

Výše popsané dozrávání, mletí a kondicionování zásadně ovlivňuje jakost produktu, kterou lze zaručit pouze při okamžitém balení, aby nedošlo ke změnám obsahu vody dosaženého při kondicionování. Složitost těchto postupů vyžaduje odborné znalosti dostupné pouze v dané zeměpisné oblasti. Aby se zajistil nejen původ, ale i jakost produktu, musí každá fáze výroby produktu „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ – tzn. pěstování a zpracování suroviny i balení – probíhat v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.3.

4.6 Souvislost:

Tradiční koření „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ je výrobek z odrůdy rostliny, která je v Maďarsku a v regionu Kalocsa známa přibližně 500 let a přes 300 let se pěstuje. Obchod s tímto kořením probíhá již 150 let a značkovým vývozním produktem je již 100 let.

Během prvních desetiletí 18. století bylo do výroby papriky zapojeno několik obcí v regionu Kalocsa. Je rovněž prokazatelné, že na začátku 19. století vzkvétalo pěstování papriky ve většině vesnic v této oblasti. První sušírna na papriky byla vybudována v roce 1880.

S paprikou se začalo obchodovat v 19. století, jakmile se toto koření stalo populárním i v dalších, odlehlejších regionech.

Na přelomu 20. století byla již maďarská paprika důležitým obchodním artiklem. V tehdejší době rozkvětu svobodného obchodu nebyla produkce, zpracování, mletí ani obchod omezen žádným státním zásahem či regulací. Přirozeným trhem pro maďarské produkty bylo území rakousko-uherské monarchie. Pěstební plocha musela tedy v té době pokrývat zhruba 4 000–6 000 jiter, protože vývozy v roce 1901 činily téměř 600 tun.

V roce 1917 byla ve městě Kalocsa zřízena Zkušební stanice pro chemickou analýzu papriky (Vegykísérleti és Paprikakísérleti Állomás). Nový ústav byl úspěšný nejen při zlepšování jakosti kalocsské papriky a v boji proti sílícím pokusům o její padělání, ale díky odbornému úsilí o její zušlechtění a odborné přípravě zemědělců též zvýšil objem její produkce. Takzvaná „ušlechtilá“ kalocsská paprika (Kalocsai nemes) a sladká (nepálivá) odrůda byly vyšlechtěny v této zkušební stanici.

V roce 1922 byla pro úpravu zařazování papriky do jakostních kategorií vydána ministerská vyhláška (vyhláška ministerstva zemědělství č. 83.000/1922) a byl zveřejněn první kodex týkající se kvalifikace paprik. Základním rozhodnutím č. 1890/1934 byl region Kalocsa označen za „uzavřenou oblast“. Od té doby podléhala produkce papriky povinnosti vlastnit licenci.

Po druhé světové válce se pěstování paprik rozšířilo na přibližně 4 000–5 000 hektarů půdy. Z důvodu obnovení a rychlého nárůstu vývozu bylo třeba pro pěstování papriky uvolnit další půdu. Tato plodina pokrývala v padesátých letech plochu zhruba 6 000–7 000 hektarů půdy. V šedesátých letech byla zřízena zemědělská družstva, která pokračovala v produkci papriky na již zavedených plochách. Mletá paprika se vyrábí z odrůd papriky s protáhlými vzpřímeně visícími plody pěstovaných v kalocsské oblasti. Díky stoleté tradici šlechtění se odrůdy, které si zachovaly tyto genetické znaky, velmi dobře přizpůsobily půdě a podnebí v tomto regionu, protože při šlechtění se používala populace papriky s původní chutí, příchutí a barvou, která se v tomto regionu vyvinula během jednoho století. Po mletí byla paprika rozložena na noc v chladné komoře, aby mletá paprika mohla vstřebat správné množství vody ze vzdušné vlhkosti. Na tomto kroku tradičního zpracování papriky používaného rolníky je založen i postup kondicionování s využitím moderní technologie.

Kromě odborných znalostí sehrály ve vývoji produkčního regionu kalocsské papriky významnou úlohu i půdní a klimatické podmínky.

„Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ se produkuje především v oblasti mezi Dunajem a hlavním kanálem povodí Dunaje a rozkládá se směrem k náplavové oblasti řeky Tiszy. Daná oblast leží ve střední části produkčního regionu povodí Dunaje a Tiszy, převážně na náplavových půdách Dunaje. Následují oblasti písečných dun mezi Dunajem a Tiszou a u Dunaföldváru, jakož i sprašové hřebeny v oblasti severní Bácska. Typickým půdním typem regionů v oblasti mezi povodími Dunaje a Tiszy je nivní půda a její varianty, kterou směrem na východ ve střední části malého regionu nahrazuje černice. Typické půdy na východní hranici regionu mají vysoký obsah soli. Jelikož se paprika sází většinou přímo do země, je pro klíčení zapotřebí vyšší teplota, kterou půdy v tomto regionu poskytují, protože se rychle zahřívají. Paprika je rovněž citlivá na půdní hodnoty pH (pro řádný vývin je potřeba subalkalické pH 7,2–8,2) a vyžaduje živiny v lehko vstřebatelné formě. Proto jsou středně kompaktní, lehce se zahřívající, subalkalické nebo neutrální půdy ideální.

Vzhledem k tomu, že náplavové půdy v oblasti písečných dun a sprašových hřebenů v povodí Dunaje a Tiszy vykazují podobné geologické rysy, rozšířila se v sedmdesátých letech produkce suroviny – s kalocsskými odrůdami a technologiemi – v mikroregionu Szolnok (Mezőhék).

V kalocsském regionu se průměrná teplota během vegetačního období pohybuje mezi 17,5 a 18 °C. Ačkoli počet slunečních hodin během tohoto období – faktor, který výrazně ovlivňuje jakost – může dosáhnout 1 500 hodin, v klimatických podmínkách tohoto regionu paprika nikdy nedozraje do stejné míry jako v zemích, jimž se dostává hodně slunečního svitu; při sklizni mají lusky papriky zbytkový obsah cukru. Z kondenzační reakce mezi jednou částí těchto cukrů a obsahem bílkovin v luscích, karamelizace cukru během sušení a mletí a oleje obsaženého v semenech pochází sytá barva charakteristická pro produkt „Kalocsai fűszerpaprika-őrlemény“ a její jemná a ovocná chuť odrážející harmonii chutí (sladké, kyselé, slané, hořké a pálivé).

V tomto regionu je rovněž nejnižší pravděpodobnost výskytu mrazu na konci jara a začátku podzimu, což utváří prostředí bez mrazu, které je pro pěstování papriky nezbytnou podmínkou.

Označení původu zapsal maďarský patentový úřad dne 30. listopadu 1998 (registrační číslo: 26) a dne 6. května 1969 je na základě Lisabonské dohody zapsala mezinárodní kancelář Světové organizace duševního vlastnictví do mezinárodního rejstříku označení původu (registrační číslo: 501).

4.7 Kontrolní subjekt:

Název: Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság Adresa: Budapest Mester u. 81. 1095 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 4563012 E-mail: etbi@mgszh.gov.hu

a regionální úřady orgánu Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal uvedené v popisu produktu.

4.8 Označování:

—

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.