CS 
 
 
STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY 
ze dne 3. prosince 2004 
na žádost České národní banky  
k návrhu zákona, kterým se m ění zákon o p řevodech pen ěžních prost ředků, elektronických 
platebních prost ředcích a platebních systémech a n ěkteré další zákony, v četně zákona o České 
národní bance a zákona o bankách 
(CON/2004/37) 
 1. Dne 5. října 2004 obdržela Evropská centrální banka (ECB) žádost České národní banky ( ČNB) o 
stanovisko k návrhu zákona, kterým se m ění zákon č. 124/2002 Sb., o p řevodech pen ěžních 
prostředků, elektronických platebních prost ředcích a platebních systémech (zákon o platebním 
styku), ve zn ění zákona č. 257/2004 Sb. (dále jen „zákon o platebním styku“), a dále mimo jiné 
zákon č. 6/1993 Sb., o České národní bance, ve zn ění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o 
ČNB“) a zákon č. 21/1992 Sb., o bankách, ve zn ění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o 
bankách“) (návrh zákona, kterým se m ění shora uvedené zákony, dále jen „návrh zákona“). 
2. Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 2 odst. 1 druhé, t řetí, páté a šesté odrážce a 
na čl. 2 odst. 2 rozhodnutí Rady 98/415/ES ze dne 29. června 1998 o konzultacích vnitrostátních 
orgánů s Evropskou centrální bankou k návrh ům právních p ředpisů1, neboť návrh zákona se týká 
platebních prost ředků, národní centrální banky, platebních a zú čtovacích systém ů, pravidel pro 
finanční instituce v rozsahu, v n ěmž významn ě ovlivňují stabilitu finan čních institucí a trh ů, a 
nástroje m ěnové politiky nezú častněného členského státu, tj. povinných minimálních rezerv. V 
souladu s článkem 17.5 první v ětou jednacího řádu ECB p řijala toto stanovisko Rada guvernér ů.  
3. K provedení sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/46/ES ze dne 18. zá ří 2000 o p řístupu 
k činnosti institucí elektronických pen ěz, o jejím výkonu a o obez řetnostním dohledu nad touto 
činností2 (dále jen „sm ěrnice o elektronických pen ězích“) umož ňuje návrh zákona vznik institucí 
elektronických pen ěz, jež budou v České republice upraveny zákonem o platebním styku a 
subsidiárn ě zákonem o bankách. Návrh zákona m ění též zákon o ČNB, a to tak, že se zakládá 
dohled ČNB nad institucemi elektronických pen ěz a ostatními subjekty vydávajícími elektronické 
peníze, a dále tak, že umož ňuje ČNB vydávat elektronické peníze. Návrh zákona se rovn ěž týká 
několika otázek, které s institucemi elektronických pen ěz nesouvisejí, v četně i) toho, že se do 
zákona o ČNB vkládá ustanovení, které ČNB zmoc ňuje k vydávání opat ření v souvislosti 
                                                      
1  Úř. věst. L 189, 3.7.1998, s. 42. 
2  Úř. věst. L 275, 27.10.2000, s. 39. 
2 s povinnými minimálními rezervami, a ii) zvýšení sank ční úrokové sazby za nedodržení povinných 
minimálních rezerv.  
4. Podle čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 98/415/ES nemusejí členské státy konzultovat ECB k transpozici 
směrnic Spole čenství do vnitrostátního práva. ČNB tedy nem ěla právní povinnost konzultovat ECB 
k návrhu zákona, pokud tento návrh zákona provádí sm ěrnici o elektronických pen ězích. Ačkoli si 
je ECB v ědoma toho, že orgánem p říslušným k ov ěření transpozice sm ěrnic Spole čenství do 
vnitrostátního práva je Komise, vítá p říležitost zaujmout stanovisko k návrhu zákona v rozsahu, ve 
kterém ustanovení tohoto návrhu spadají do jedné či více oblastí její p ůsobnosti. 
5. ECB poznamenává, že elektronické pení ze mohou mít v budoucnosti významné d ůsledky pro 
měnovou politiku. Z d ůvodu účinnosti m ěnové politiky a s ohledem na pot řebu stejných podmínek 
je nezbytné zajistit, aby p ři vývoji tohoto významného platebního prost ředku byla pln ě zohledněna 
cenová stabilita, funkce pen ěz jako účetní jednotky, ú činné fungování platebních systém ů a důvěra 
v platební nástroje.  
6. ECB vítá ustanovení návrhu zákona, na jejichž základ ě bude ČNB vykonávat dohled nad 
institucemi elektronických pen ěz a ostatními subjekty vydávajícími elektronické peníze. To je 
v souladu se všeobecnou odpov ědností ČNB za dohled nad úv ěrovými institucemi. Jak je uvedeno 
v odstavci 14 stanoviska ECB CON/2002/1 ze dne 4.  ledna 2002 na žádost finského Ministerstva 
financí k návrhu na zm ěnu zákona o úv ěrových institucích, návrhy vnitrostátních právních 
předpisů, kterými se provádí sm ěrnice o elektronických pen ězích, „mohou mít d ůsledky pro 
plynulé fungování platebních systém ů a stabilitu finan čních trhů …. [T]radi ční zaměření 
centrálních bank na systémové riziko, spolu s jejich znalostí pen ěžních trhů, trhů s cennými papíry, 
tržní infrastruktury a jejich funkcí p ři dohledu nad platebními a vypo řádacími systémy, staví 
centrální banky do jedine čné pozice rozpoznat ohrožení stability finan čního systému.“ 
7. Návrh zákona stanoví definici institucí elektronických pen ěz. Zákon o platebním styku zejména 
stanoví, že ur čitá ustanovení zákona o bankách se na instituce elektronických pen ěz přiměřeně 
vztahují, nestanoví-li jinak zákon o platebním styku. To znamená, že instituce elektronických 
peněz k vydávání elektronických pen ěz v České republice nepot řebují bankovní licenci, avšak 
vztahují se na n ě přiměřeně určitá ustanovení zákona o bankách3, nestanoví-li zákon o platebním 
styku jinak. Z návrhu zákona však jednozna čně nevyplývá, že instituce elektronických pen ěz budou 
v České republice považovány za „úv ěrové instituce“, jak jsou vymezeny v čl. 1 odst. 1 sm ěrnice 
2000/12/ES (dále jen „konsolidovaná bankovní sm ěrnice“), jež byla do českého právního řádu 
řádně provedena zákonem o bankách.  
                                                      
3 Pojem „banka“ zde odkazuje na právní pojem zakotvený  v ustanovení § 1 odst. 1 zákona o bankách, kterým se 
transponuje pojem „úv ěrová instituce“ v rámci provedení čl. 1 odst. 1 sm ěrnice Evropského parlamentu a Rady 
2000/12/ES ze dne 20. b řezna 2000 o p řístupu k činnosti úv ěrových institucí a o jejím výkonu (Ú ř. věst. L 126, 
26.5.2000), naposledy pozm ěněné směrnicí 2004/39/ES (Ú ř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1). 
3 8. Jak je uvedeno v odstavci 11 stanoviska ECB CON/2002/1, „ECB by cht ěla zdůraznit, že čl. 1 
odst. 4 [sm ěrnice o elektronických pen ězích] stanoví, že členské státy zakáží osobám nebo 
podnikům, které nejsou úv ěrovými institucemi, profesionáln ě provozovat činnost vydávání 
elektronických pen ěz. Rada Evropské unie uvedla ve svém spole čném postoji k návrhu [sm ěrnice o 
elektronických pen ězích]4, že i když členské státy mají možnost upustit od uplat ňování některých 
nebo všech ustanovení [sm ěrnice o elektronických pen ězích] a uplat ňování [konsolidované 
bankovní sm ěrnice], nemá tato skute čnost vliv na povahu p říslušných institucí; tyto instituce jsou 
nadále úv ěrovými institucemi, jak jsou definovány v čl. 1 bodu 1, prvním pododstavci 
[konsolidované bankovní sm ěrnice]. Podle spole čného postoje dále není pravomoc m ěnových 
orgánů uložit povinnost minimálních rezerv dot čena. Otázka, které druhy institucí jsou považovány 
za úvěrové instituce, je pro ECB d ůležitá zejména v kontextu operací Evropského systému 
centrálních bank.“ 
9. Ačkoli si je ECB v ědoma, že český zákonodárce m ůže zajistit, aby se všechna relevantní 
ustanovení práva Spole čenství, která se vztahují na banky, vz tahovala na instituce elektronických 
peněz, je nicmén ě toho názoru, že právo Spole čenství by bylo aplikováno konzistentn ě, kdyby 
české právo pouze neaplikovalo ur čitá ustanovení zákona o bankách p řiměřeně na instituce 
elektronických pen ěz, ale kdyby tyto instituce zahrnulo do rozsahu definice „úv ěrových institucí“, 
jak je stanovena v ko nsolidované bankovní sm ěrnici a řádně provedena do českého právního řádu.  
10. Související otázkou je, jak návrh zákona prová dí ustanovení o výjimkách zakotvené v článku 8 
směrnice o elektronických pen ězích. Ustanovení § 18a písm. g) zákona o platebním styku 
opravňuje „jiné osoby“ [vydávat elektronické peníze] „na základ ě povolení České národní banky“. 
Jednoznačným záměrem návrhu zákona je, aby dot čené osoby byly samostatnou kategorií subjekt ů, 
která je odlišná od institucí elektronických pen ěz (ustanovení § 18a písm. d) zákona o platebním 
styku) nebo bank (ustanovení § 18a písm. a) zá kona o platebním styku). Jak  je uvedeno v odstavci 
7 stanoviska ECB CON/2002/1, „v souladu s článkem 19.1 statutu Evropského systému centrálních 
bank a Evropské centrální banky m ůže ECB požadovat na úv ěrových institucích usazených 
v členských státech, aby v souladu s cíli m ěnové politiky udržovaly na ú čtech u ECB a u národních 
centrálních bank minimální rezervy. [Konsolidovaná bankovní sm ěrnice] definuje instituce 
elektronických pen ěz jako úv ěrové instituce.“ ECB bere na v ědomí, že na tyto „jiné osoby“ 
oprávněné vydávat elektronické peníze se p řípadně vztahují požadavky ECB na povinné minimální 
rezervy, nebo ť čl. 2 odst. 1 na řízení ECB/2003/9 ze dne 12. zá ří 2003 o uplat ňování minimálních 
rezerv5 stanoví, že povinnost minimálních rezerv se vztahuje na úv ěrové instituce, jak jsou 
definovány v konsolidované bankovní sm ěrnici, aniž by odkazoval na p říslušné definice podle 
vnitrostátních právních p ředpisů. ECB není obecn ě nakloněna ustanovením, která p ři uplatnění 
článku 8 sm ěrnice o elektronických pen ězích představují nebezpe čí spočívající v tom, že by došlo 
                                                      
4  Spole čný postoj (ES) č. 8/2000 p řijatý Radou dne 29. listopadu 1999 s cílem p řijmout sm ěrnici Evropského parlamentu a 
Rady o přístupu k činnosti institucí elektronických pen ěz, o jejím výkonu a o obez řetnostním dohledu nad touto činností 
(Úř. věst. C 26, 28.1.2000, s. 1). 
5  Úř. věst. L 250, 2.10.2003.  
4 ke vzniku nového druhu subjektu. ECB je toho názoru, že tyto jiné osoby by m ěly spadat pod 
definici „úv ěrových institucí“ stanovenou v konsolidované bankovní sm ěrnici a řádně provedenou 
do českého právního řádu.  
11. ECB poznamenává, že podle návrhu zákona je ČNB jedním ze subjekt ů oprávněných vydávat 
elektronické peníze v souladu s ustanovením § 18a  zákona o platebním styku. Ustanovení § 18b 
odst. 4 zákona o platebním styku sou časně stanoví, že ČNB je orgánem dohledu nad činností 
institucí elektronických pen ěz. Pokud by ČNB vystupovala v postavení jak subjektu vydávajícího 
elektronické peníze, tak orgánu dohledu nad institucemi elektronických pen ěz, docházelo by ke 
smíšení funkcí poskytovatele služeb, orgánu dohledu a dozoru. Toto by p ři činnosti ČNB mohlo 
působit obtíže, nebo ť ČNB by ve vztahu k soukromým subjekt ům vydávajícím elektronické peníze 
vystupovala sou časně v postavení regulátora a možná též sout ěžitele. K řešení této situace by bylo 
zapotřebí, aby ČNB formulovala jednozna čné zásady, jak budou tyto činnosti provád ěny, a rovn ěž 
za tímto ú čelem vytvo řila vhodný organiza ční rámec. ECB by navrhovala, aby ČNB předtím, než 
začne vystupovat v tomto r ůznorodém postavení, tyto zásady p řijala a zve řejnila. 
12. Návrh zákona výslovn ě vylučuje instituce elektronických pen ěz z okruhu ú častníků platebních 
systémů označených na základ ě směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 
19. května 1998 o neodvolatelnosti zú čtování v platebních systémech a v systémech vypo řádání 
obchodů s cennými papíry6 (dále jen „sm ěrnice o neodvolatelnosti zú čtování“), i když je 
nevylučuje z účasti v platebních systémech jako takových, nebo ť širší zákaz ú časti institucí 
elektronických pen ěz v jakémkoli platebním systému by byl nep řiměřený a mohl by nap říklad 
narušit stejné podmínky pro instituce elektronických pen ěz a banky. ECB se domnívá, že otázka, 
zda instituce elektronických pen ěz mohou být vylou čeny z účasti v systémech ozna čených na 
základě směrnice o neodvolatelnosti zú čtování, m ůže být výsledkem r ůzných názor ů na to, zdali 
směrnice o neodvolatelnosti zú čtování definuje „ú častníky“ tak, že mezi n ě vedle několika jiných 
kategorií zahrnuje úv ěrové instituce, jak jsou vymezeny v konsolidované bankovní sm ěrnici, a tedy 
i instituce elektronických pen ěz. Alespo ň jeden členský stát již provedl sm ěrnici o elektronických 
penězích tak, že instituce elektronických pen ěz nejsou pro tyto ú čely úvěrovými institucemi. V 
důsledku toho není jasné, zda instituce elektronických pen ěz mohou být ú častníky systému 
označeného na základ ě směrnice o neodvolatelnosti zú čtování, či nikoli. Jako d ůvod pro vylou čení 
institucí elektronických pen ěz z účasti v těchto systémech se udává potencionální systémové riziko, 
které by za t ěchto okolností vzniklo. ECB je toho názoru , že tato situace je politováníhodná a že 
odkaz na úv ěrové instituce ve vnitrostátních právních p ředpisech by m ěl být chápán jako odkaz na 
úvěrové instituce, jak jsou vymezeny v konsolidované bankovní sm ěrnici, a tedy jako zahrnující 
instituce elektronických pen ěz.  
13. ECB bere na v ědomí, že se do zákona o ČNB navrhuje vložit ustanovení § 26a, které ČNB 
zmocňuje k vydávání opat ření, jimiž se stanoví pravidla pr o výši povinných minimálních rezerv, 
jejich úro čení a výši úroku p ři nedodržení stanovené povinné minimální rezervy. ECB toto 
                                                      
6  Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45. 
5 ustanovení vítá, nebo ť přispěje k účinnějšímu fungování systému minimálních rezerv pro ú čely 
provádění měnové politiky v České republice.  
14. ECB potvrzuje, že nemá námitky k tomu, aby p říslušné vnitrostátní orgány toto stanovisko dle 
svého uvážení zve řejnily. Toto stanovisko bude zve řejněno na webové stránce ECB po uplynutí 
šesti měsíců od jeho p řijetí. 
  Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. prosince 2004. 
 
[podpis] 
 
Prezident ECB 
Jean-Claude TRICHET