ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech /* COM/2013/0864 final */





ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech Souvislosti vzniku této zprávy Článek 10 nařízení (EU) č. 691/2011 (dále jen „nařízení“) požaduje, aby Komise předložila zprávu následujícím způsobem: „Článek 10 Zprávy a přezkum Komise předloží do 31. prosince 2013 Evropskému parlamentu a Radě a poté jim předkládá každé tři roky zprávu o uplatňování tohoto nařízení. Ve zprávě se vyhodnotí zejména kvalita předávaných údajů, metody shromažďování údajů, administrativní zátěž pro členské státy a respondenty, jakož i proveditelnost a efektivnost těchto statistik. Ke zprávě budou ve vhodných případech a s přihlédnutím k závěrům podle čl. 4 odst. 2 připojeny návrhy: - na zavedení nových modulů environmentálních hospodářských účtů, jako jsou například výdaje a výnosy spojené s ochranou životního prostředí (EPER)/účty výdajů na ochranu životního prostředí (EPEA), sektor environmentálního zboží a služeb (EGSS), účty energií, dotace související s životním prostředím, účty výdajů na využívání, správu a řízení přírodních zdrojů (RUMEA), účty vody (kvantitativní a kvalitativní), účty odpadů, účty lesů, účty ekosystémových služeb, účty materiálových zásob na makroekonomické úrovni (EW-MSA) a měření nevyužitých vytěžených zemních materiálů (včetně zeminy), - zaměřené na další zvyšování kvality údajů a metod jejich shromažďování, čímž se zlepší pokrytí a srovnatelnost údajů a sníží administrativní zátěž pro podniky a správní orgány.“ Uvedené nařízení bylo prvním nařízením Unie o environmentálním účetnictví. Zavedlo tři moduly: · účty emisí do ovzduší, zahrnující 14 různých plynů podle 64 odvětvových skupin a domácností, · daně související s životním prostředím, které rozlišují 4 druhy daní – daně z energií, daně z dopravy (s výjimkou paliv), daně ze znečištění a daně z využívání přírodních zdrojů – z nichž každá je rozčleněna na 64 odvětvových skupin, domácnosti a nerezidenty, kteří tyto daně hradí, · účty materiálových toků pro 50 typů materiálů, které zahrnují domácí těžbu, dovoz a vývoz. Platí tedy, že domácí materiálová spotřeba = domácí těžba + dovoz – vývoz, a to pro jednotlivé typy materiálů a rovněž celkem. Tyto tři moduly byly statisticky nejvyspělejší a odpovídají významným potřebám politiky životního prostředí, jako jsou emise do ovzduší a změna klimatu, ekonomické nástroje k omezení znečištění a efektivní využívání zdrojů. V době, kdy bylo toto první nařízení projednáváno a následně přijato Evropským parlamentem a Radou, uživatelé v Parlamentu a v generálních ředitelstvích Komise zdůraznili, že tyto první tři moduly je nutno vnímat pouze jako začátek a že potřeby politiky z hlediska environmentálního účetnictví jsou mnohem rozsáhlejší. Evropský parlament vložil do článku 10 (viz výše) seznam nových potenciálních modulů jako priorit budoucího rozvoje. Nařízení stanovilo datum předložení této první zprávy na 31. prosince 2013, což při zohlednění času nezbytného pro přijetí, překlad a další postupy znamená, že tuto zprávu bylo nutné vypracovat v době, kdy první údaje poskytované podle uvedeného nařízení nebyly dosud k dispozici. Řádné posouzení kvality těchto údajů, metod sběru údajů atd. bude provedeno na počátku roku 2014. Předávání údajů u prvních tří modulů je kvalitní a dále se zlepšuje První řádné předání údajů podle uvedeného nařízení je stanoveno na 30. září 2013 u modulů pro emise do ovzduší a pro daně související s životním prostředím a na 31. prosince 2013 u účtů materiálových toků na makroekonomické úrovni. Proto není v rámci lhůt pro předložení této zprávy možné vyjádřit se podrobněji o kvalitě těchto údajů. Navíc byly šesti členským státům (Španělsko, Francie, Kypr, Malta, Rakousko, Polsko) povoleny částečné nebo celkové odchylky (prováděcím rozhodnutím Komise 2012/691/EU ze dne 6. listopadu 2012, Úř. věst. L 308, 8.11.2012, s. 23), což jim umožňuje poskytnout tyto údaje až o dva roky později. U některých těchto zemí však pokrok postupoval rychleji, než bylo očekáváno, díky čemuž některé z nich budou schopny víceméně splnit požadavky nařízení. Na základě přílohy XXI příslušné změny Dohody o EHP jsou požadavky uvedeného nařízení vázány Norsko a Island, přičemž na Island se vztahuje dvouletá výjimka, zatímco Lichtenštejnsko bylo od těchto požadavků osvobozeno. V době vypracování této zprávy buď právě končí řádné lhůty pro doručení údajů pro účely prvního sběru údajů podle uvedeného nařízení, anebo dosud neskončily. Velká řada zemí však již poskytla značné množství údajů dobrovolně: do poloviny roku 2013 poskytlo přibližně 20 zemí úplné nebo téměř úplné údaje týkající se daní souvisejících s životním prostředím a účtů emisí do ovzduší a 24 zemí poskytlo účty materiálových toků. Postupně dochází k soustavnému zlepšování pokrytí (počet zemí a stupeň rozpracovanosti jednotlivých tabulek), včasnosti a spolehlivosti. Eurostat a národní statistické úřady spolupracují v pracovních skupinách a speciálních tematických pracovních skupinách s cílem zajistit vysokou úroveň přesnosti, soudržnosti a srovnatelnosti údajů. Výsledky tohoto dobrovolného sběru údajů jsou zveřejněny na internetových stránkách Eurostatu a v různých publikacích. Řádné posouzení kvality v první polovině roku 2014 V rámci pracovních skupin byl stanoven formát zpráv o kvalitě, které musí členské státy v souladu s článkem 7 předkládat Komisi (Eurostatu), a první zpráva bude předložena po prvním předání údajů na konci roku 2013. Zprávy se budou týkat všech aspektů kvality: včasnosti, srovnatelnosti, dostupnosti, srozumitelnosti, soudržnosti, úplnosti a spolehlivosti. Zpráva bude také obsahovat strukturovaný popis zdrojů a metod použitých při sestavování údajů. Zpráva bude projednána s členskými státy na jaře roku 2014 a stane se základem plánu dalšího zlepšování kvality údajů včetně jejich srovnatelnosti a včasnosti. Využití údajů Údaje o environmentálních účtech jsou využívány při různých aplikacích politik jak na národní úrovni, tak na úrovni EU. Obzvláště významným příkladem je domácí materiálová spotřeba na účtech materiálových toků, která byla přijata jako hlavní základní ukazatel stěžejní iniciativy “Evropa účinněji využívající zdroje„ strategie Evropa 2020. Účty emisí do ovzduší nám pomáhají lépe porozumět hospodářským odvětvím odpovědným za emise skleníkových plynů, které vedou ke změně klimatu, a daně související s životním prostředím (zejména daně z energií) jsou významným ekonomickým nástrojem snižování emisí a jsou rovněž zahrnuty do ukazatelů účinného využívání zdrojů. Tyto údaje jsou obzvláště účinné v rámci politik vyvinutých v rámci strategie Evropa 2020, jejichž cílem je dosáhnout cílů v oblasti klimatu a energetiky a současně zajistit udržitelný hospodářský růst. Všechny poskytnuté údaje jsou zahrnuty do řady publikací a analýz a lze do nich nahlédnout na veřejně přístupných internetových stránkách Eurostatu. http//epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/environmental_accounts/introduction Tyto internetové stránky obsahují také základní informace, metodické příručky a návody pro sestavování a rovněž různé publikace stávajících údajů. Uvedené tři moduly lze dále propagovat poté, co se podaří jejich rozsáhlejší zavedení, s cílem více povzbudit k jejich využívání i uživatele, kteří nemusí být nutně obeznámeni s jejich přidanou hodnotou. Vzhledem k tomu, že jsou založeny na existujících datových souborech, není neobvyklé, že uživatelé vyhledávají přímo původní údaje, protože si nejsou plně vědomi výhod environmentálních účtů, zejména možnosti integrované environmentální hospodářské analýzy. Například účty emisí do ovzduší jsou zatím využívány relativně méně než inventury skleníkových plynů nebo údaje o emisích v rámci konvence LRTAP. Dalším příkladem mohou být daně související s životním prostředím, kde soubory údajů podle uvedeného nařízení obsahují další členění podle ekonomické činnosti, z níž se daně odvádějí, což představuje další užitečný parametr pro provedení podrobné fiskální analýzy. Proto je třeba věnovat větší úsilí popularizaci využívání souborů údajů u cílených publikací a statistických akcí vzhledem k tomu, že podle uvedeného nařízení se přenos dat stává rutinnějším a postupně se zvyšuje možnost dosahovat plné kompletnosti a delších časových řad. Značná část praktického využití těchto údajů probíhá na úrovni EU a provádějí ho specializované výzkumné ústavy. V některých zemích jsou tyto údaje evidentně využívány v širokém měřítku, avšak některé jiné národní statistické úřady uvádějí, že vládní instituce v jednotlivých státech tyto údaje využívají poměrně málo, a je tedy nutno podpořit jejich využívání v širším měřítku. Lze očekávat, že využívání těchto údajů vzroste jako důsledek nárůstu pokrytí z hlediska počtu zemí a délky časových řad, které jsou k dispozici pro účely analýzy trendů. Environmentální účty jsou vytvářeny rovněž na mezinárodní úrovni Environmentální účty vyžadované v souladu s uvedeným nařízením jsou koncipovány jako „satelitní účty“ konvenčních národních účtů: Evropského systému národních a regionálních účtů (ESA) a Systému národních účtů (SNA) na celosvětové úrovni. Tři účty/moduly, které byly zahrnuty do prvního nařízení, jsou zahrnuty rovněž do Systému integrovaných environmentálních hospodářských účtů na celosvětové úrovni (SEEA), který přijala jako mezinárodní statistický standard Statistická komise OSN v březnu 2012 (podpořily a zveřejnily ho OSN, Evropská komise, OECD, Světová banka, MMF a FAO). K vytvoření systému SEEA výrazně přispěl Eurostat a několik zemí EU. Klíčové aspekty těchto účtů rozvíjejí rovněž strategie OECD a UNEP pro zelený růst a iniciativy Světové banky týkající se účetnictví pro přírodní bohatství. Administrativní zátěž je nízká Za účelem splnění požadavků na údaje podle uvedeného nařízení mohou národní statistické úřady využívat existujících základních údajů, které následně přizpůsobí klasifikaci dle národních účtů. Například účty emisí do ovzduší vycházejí z prací, které již byly provedeny při inventurách emisí do ovzduší požadovaných v rámci podávání zpráv podle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC) a Úmluvy EHK OSN o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států (CLRTAP); environmentální účty pak tyto údaje dále rozvíjejí tak, aby odpovídaly klasifikacím a koncepcím input-output tabulek národních účtů a následně je uvést do souladu se statistikami odvětví průmyslu a služeb dané ekonomiky. Daně související s životním prostředím jsou uvedeny v seznamu vnitrostátních daní, o nichž již jednotlivé země poskytly zprávu Komisi (Eurostatu). Údaje o domácí těžbě uváděné v účtech materiálových toků jsou převzaty ze zemědělské statistiky (u produkce biomasy), z údajů o těžbě a dobývání u nerostných surovin, z energetických statistik u fosilních energetických materiálů a ze statistik zahraničního obchodu u dovozu a vývozu. V důsledku toho, že jsou znovu využívány již existující údaje, je další zpravodajská zátěž podniků jen velmi nízká. Větší část pracovní zátěže spočívá na národních statistických úřadech, které zpracovávají existující údaje a posilují užitečnost základních údajů z analytického hlediska tím, že je provazují s pojmy a s klasifikací národních účtů. Ve většině zemí si tato práce pro první tři moduly zpravidla vyžádá přibližně dvě osoby zaměstnané na plný úvazek. Pro vývoj nových modulů a udržení a další zvýšení kvality environmentálních účtů je nezbytné, aby vnitrostátní správní orgány zajistily dostatek dostupných zdrojů. Eurostat pomáhá zemím při zavádění prvních tří modulů Eurostat podle potřeby pomáhá členským státům při zavádění prvních tří modulů prostřednictvím celé řady prostředků, například: · granty na podporu pilotních studií, · pomoc při sdílení zkušeností mezi jednotlivými zeměmi, · školení v rámci programu školení evropských statistiků, · příručky a návody, · zefektivnění a racionalizace způsobu předávání údajů za první tři moduly Eurostatu. Byly navrženy tři další moduly Eurostat a členské státy pokračovaly ve vývoji nových modulů prostřednictvím pracovních skupin v oblasti statistiky. V období 2011–2012 byly vypracovány metodiky a provedeny pilotní testy zejména u prvních tří modulů uvedených v článku 10: výdaje na ochranu životního prostředí, sektor environmentálního zboží a služeb a účty fyzických toků energií. Tyto moduly byly vyhodnoceny jako koncepčně nejpropracovanější a existují pro ně nezbytné základní statistiky. Tyto nové moduly rovněž znamenají jen malou nebo žádnou zpravodajskou zátěž pro podniky nebo domácnosti, protože příslušnou práci provedou spíše národní statistické úřady s cílem přizpůsobit a upravit údaje, které již byly shromážděny pro jiné účely (statistické nebo administrativní). Tyto nové moduly rovněž odpovídají politickým prioritám zeleného růstu a účinného využívání zdrojů stanoveným Evropskou unií. Komise (Eurostat) Eurostat pomáhá zemím při přípravě na tyto tři nové moduly prostřednictvím grantů, výměny zkušeností, příruček atd. obdobně jako v uplynulých letech u prvních tří modulů. Například modul výdajů na ochranu životního prostředí podporovaný těmito granty byl od roku 2001 podroben pilotním testům v 20 členských státech, ve 12 členských státech byly provedeny pilotní studie EGSS a ve 12 členských státech byly testovány účty energií. Některé země navíc provedly pilotní studie bez finanční podpory EU. Aktivně se zapojily a své zkušenosti sdílely i Norsko a Švýcarsko. Celkově lze konstatovat, že s těmito moduly existují značné zkušenosti, které členské státy vzájemně sdílely při technických jednáních. Tato skutečnost byla do značné míry zohledněna, což umožnilo Výboru pro Evropský statistický systém, aby dne 7. února 2013 vyjádřil kladné stanovisko k návrhu nařízení. Katalog pilotních studií je k dispozici na internetových stránkách Eurostatu zde: http//epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/environmental_accounts/introduction Na tomto základě Komise přijala dne 2. května 2013 návrh na změnu nařízení (COM(2013) 247) s cílem doplnit tyto tři moduly do prvního nařízení. Koncem roku 2013 v Radě a Evropském parlamentu zdárně pokračovala jednání o tomto návrhu na změnu nařízení. Další připravované moduly Pokračují rovněž práce na většině ostatních účtů uvedených v článku 10: · dotace související s životním prostředím, kde pracovní skupina zkušených členských států vytváří rámec pro sběr údajů, · účty výdajů na využívání, správu a řízení přírodních zdrojů (RUMEA), kde je kladen důraz na činnosti správy a řízení zdrojů v souvislosti se zaváděním nového modulu týkajícího se sektoru EGSS. · účty vody, kde koncepční práce sice pokročila, ale brzdí ji nedostatek základních údajů, · účty lesů, které jsou prostřednictvím rozvoje integrovaného environmentálního a ekonomického účetnictví pro lesy v souladu se SEEA. Tyto účty jsou potenciálními kandidáty na třetí „sérii“ modulů. Všechny tyto potenciální moduly byly součástí Evropské strategie environmentálního účetnictví, kterou v roce 2008 přijal Výbor pro statistické programy složený z nejvyšších vedoucích všech národních statistických úřadů. Tato strategie ESEA 2008 je v současné době aktualizována tak, aby odrážela přijetí prvního nařízení a zahájení prací na druhém a aby umožnila neotřelý pohled na nové politické potřeby. Národní statistické úřady členských států se v současné době zdráhají přijmout příliš mnoho dalších modulů vzhledem k rozpočtovým škrtům a nedostatku pracovních sil. Namísto toho doporučují zaměřit se v první řadě na zlepšení kvality a podporu používání prvních tří a druhých tří modulů. Účty ekosystémových služeb a biologické rozmanitosti jsou velmi žádané z politického hlediska, ale z hlediska měření jsou ve velmi rané fázi průkopnického vývoje a výzkumu, který vyžaduje multidisciplinární týmy složené mimo jiné z biologů, ekologických odborníků, kartografů i statistiků. Z tohoto důvodu je považováno za vhodnější ponechat vedení Evropské agentuře pro životní prostředí. Úloha národních statistických úřadů v této fázi by spočívala především v poskytování základních údajů, jako jsou například údaje o zemědělské produkci, údaje o využívání půdy (LUCAS) a regionální statistiky, a v případě potřeby rovněž v poskytování statistického poradenství. Potřeba zlepšit včasnost Další nový požadavek, který uživatelé vznášejí, je zvýšení včasnosti. První tři moduly byly koncipovány jako poměrně detailní strukturální údaje, jejichž cílem bylo analyzovat vzájemné interakce mezi ekonomikou a životním prostředím ve vybraných oblastech spadajících do prvního nařízení. Po zavedení evropského semestru, který je cyklem plánování hospodářské a fiskální politiky Unie, je žádoucí do tohoto semestru zahrnout vedle běžných ekonomických údajů, jako je například HDP, také environmentální aspekty. Eurostat společně s národními statistickými úřady hledá cesty, jak by bylo možné tyto environmentální účty sestavit dříve. Jak příslušným zemím, tak Eurostatu se podařilo dosáhnout značného pokroku z hlediska rychlejšího sestavování a zpracovávání těchto účtů. Je však nepravděpodobné, že by se podařilo dosáhnout úrovně včasnosti nezbytné pro potřeby evropského semestru. Eurostat proto zkoumá rovněž způsoby, jak provést rychlé odhady některých hlavních ukazatelů mnohem dříve (např. odhady emisí CO2 v t+4 měsících vypočtené na základě měsíčních statistik Eurostatu o užití energie). Cesta vpřed Komise (Eurostat) důkladně zkontroluje kvalitu údajů získaných za první tři moduly na konci roku 2013 a v případě potřeby navrhne zlepšení týkající se jednotlivých zemí nebo celkové metodiky. V roce 2014 budou v Evropském parlamentu a Radě pokračovat jednání o druhé „sérii“ modulů. Statistici budou pokračovat v přípravách na zavádění těchto tří dalších modulů do praxe. Evropská strategie environmentálního účetnictví bude přepracována ve spolupráci s hlavními skupinami uživatelů a s národními statistickými úřady. Cílovým datem pro dokončení této nové strategie ESEA je polovina roku 2014. Komise a správní orgány členských států budou i nadále spolupracovat s cílem zajistit větší zviditelnění a využívání výsledků environmentálních účtů.