ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
•Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky

Dohoda EU v současnosti nepovoluje kabotáž v silniční osobní autokarové a autobusové dopravě. Avšak čl. 20 odst. 2 dohody EU výslovně umožňuje další uplatňování dříve založených kabotážních práv, pokud nezakládají diskriminaci mezi dopravci EU a nenarušují hospodářskou soutěž. Dohoda mezi Itálií a Švýcarskem, která by povolila kabotáž během provozování mezinárodní osobní autokarové a autobusové dopravy, by nezměnila práva Švýcarska v rámci dohody EU. Uzavření dvoustranné dohody, která je omezena na kabotáž v příslušných příhraničních oblastech a na kterou se – pokud jde o nediskriminaci a nenarušení hospodářské soutěže – vztahují podmínky totožné s podmínkami stanovenými v čl. 20 odst. 2 dohody EU, je navíc v souladu s politikou, z níž vychází výjimka uvedená ve zmíněném ustanovení.

V rámci EU je kabotáž v silniční osobní autokarové a autobusové dopravě povolena v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1073/2009. Článek 15 uvedeného nařízení povoluje kabotáž v rámci EU 1) pro příležitostnou dopravu 2) pro zvláštní linkovou dopravu za předpokladu, že se zakládá na smlouvě uzavřené mezi organizátorem dopravy a dopravcem, a 3) pro linkovou dopravu prováděnou v rámci mezinárodní linkové dopravy s výjimkou dopravy uspokojující dopravní potřeby městského centra nebo aglomerace nebo dopravní potřeby mezi nimi a jejich okolím. Fungování uvedeného nařízení by bylo ovlivněno uzavřením dvoustranné dohody o silniční dopravě požadovaným Itálií, ale vliv by byl dostatečně omezený, pokud by povolení bylo uděleno s výhradou podmínek uvedených výše.
Dohoda EU v současnosti nepovoluje kabotáž v silniční osobní autokarové a autobusové dopravě. Avšak čl. 20 odst. 2 dohody EU výslovně umožňuje další uplatňování dříve založených kabotážních práv, pokud nezakládají diskriminaci mezi dopravci EU a nenarušují hospodářskou soutěž. Dohoda mezi Německem a Švýcarskem, která by povolila kabotáž během provozování mezinárodní osobní autokarové a autobusové dopravy, by nezměnila práva Švýcarska v rámci dohody EU. Změna již dříve existující dvoustranné dohody, která je omezena na kabotáž v příslušných příhraničních oblastech a na kterou se – pokud jde o nediskriminaci a nenarušení hospodářské soutěže – vztahují podmínky totožné s podmínkami stanovenými v čl. 20 odst. 2 dohody EU, je navíc v souladu s politikou, z níž vychází výjimka uvedená ve zmíněném ustanovení.

V rámci EU je kabotáž v silniční osobní autokarové a autobusové dopravě povolena v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1073/2009. Článek 15 uvedeného nařízení povoluje kabotáž v rámci EU: 1) pro příležitostnou dopravu 2) pro zvláštní linkovou dopravu za předpokladu, že se zakládá na smlouvě uzavřené mezi organizátorem dopravy a dopravcem, a 3) pro linkovou dopravu prováděnou v rámci mezinárodní linkové dopravy s výjimkou dopravy uspokojující dopravní potřeby městského centra nebo aglomerace nebo dopravní potřeby mezi nimi a jejich okolím. Fungování uvedeného nařízení by bylo ovlivněno změnou dvoustranné dohody o silniční dopravě požadovanou Německem, ale vliv by byl dostatečně omezený, pokud by povolení bylo uděleno s výhradou podmínek uvedených výše.
3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

•Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

•Konzultace se zúčastněnými stranami

•Sběr a využití výsledků odborných konzultací

•Posouzení dopadů

K tomuto návrhu není připojeno posouzení dopadů.

Jak je vysvětleno v oddíle „Odůvodnění a cíle návrhu“, dovoz nového druhu děleného masa s nulovým clem rychle roste. Vzhledem k tomu, že se na tento dovoz nevztahují množstevní omezení, může v případě, že režim obchodování nebude změněn, ohrozit ochranu, kterou dohoda o přidružení v případě drůbežích prsou poskytuje ve formě celních kvót, a může narušit křehkou rovnováhu na trhu EU s drůbežím masem. Daná situace proto musí být naléhavě vyřešena. Komise obdržela celou řadu otázek k písemnému zodpovězení od poslanců Evropského parlamentu a od evropského odvětví drůbežího masa, které obsahovaly požadavek na přijetí opatření řešících danou situaci.

Dovoz do EU v rámci obou podpoložek KN 0207 13 70 a 0207 14 70 dosáhl za poslední celé kalendářní roky 2016 a 2017 kombinované dovozní hodnoty ve výši 43,9 milionu EUR. To je 23,9 % celkového dovozu drůbežího masa z Ukrajiny do EU v letech 2016 a 2017 a 1,1 % celkového dovozu drůbežího masa do EU ze všech třetích zemí za dané dva kalendářní roky. Hodnota dovozu za rok 2018 dosáhla 91,4 milionu EUR.

Návrh povede ke konsolidaci stávajícího dovozu s nulovým clem v rámci podpoložek KN 0207 13 70 a 0207 14 70 „Ostatní dělené maso, čerstvé nebo zmrazené“ do stávající celní kvóty pro dovoz drůbežího masa z Ukrajiny a k obnovení cla podle doložky nejvyšších výhod pro obě uvedené podpoložky. To znamená, že na základě dohody o přidružení bude stabilizován stávající dovoz drůbežího masa z Ukrajiny do EU, přičemž tento krok nebude mít další dopady na dvoustranný obchod.
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

Nařízení Rady (EU, EURATOM) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020, a zejména článek 10 uvedeného nařízení umožňuje uvolnit z Fondu solidarity Evropské unie prostředky do výše ročního stropu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011), a to nad rámec příslušných okruhů finančního rámce.

Bližší podmínky k uvolnění prostředků z fondu vymezuje bod 11 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení.

Podmínky způsobilosti k čerpání z fondu jsou podrobně uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2012/2002. Podle tohoto předpisu má být do rozpočtu zapsána částka do maximální výše 50 000 000 EUR v prostředcích na závazky i v prostředcích na platby určená na výplatu záloh.

Tyto částky Komise zahrne do návrhu rozpočtu na rok 2020.

Návrh

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie za účelem zajištění výplat záloh ze souhrnného rozpočtu Unie na rok 2020

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie, a zejména na čl. 4a odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, a zejména na bod 11 této dohody,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožnit Unii, aby mohla rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem regionů postižených katastrofami.

(2)Fond nesmí překročit maximální částku ve výši 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011), kterou stanoví článek 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013.

(3)Ustanovení čl. 4a odst. 4 pozměněného nařízení (ES) č. 2012/2002 stanoví, že kdykoli je to nutné pro zajištění včasné dostupnosti rozpočtových zdrojů, lze z fondu uvolnit částku do výše 50 000 000 EUR na výplaty záloh, přičemž odpovídající prostředky se zapíší do souhrnného rozpočtu Unie.

(4)K zajištění včasné dostupnosti dostatečných rozpočtových zdrojů v souhrnném rozpočtu Unie na rok 2020 by měla být z fondu uvolněna částka ve výši 50 000 000 EUR na výplaty záloh.

(5)K tomu, aby doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu byla co nejkratší, by se toto rozhodnutí mělo použít od začátku rozpočtového roku 2020,
V souladu s článkem 11 nařízení Rady č. 1311/2013 a bodem 12 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení a poté, co byly ve výdajích Bezpečnost a občanství (okruh 3) posouzeny všechny možnosti k přerozdělení prostředků a co v něm byla vyčerpána všechna nepřidělená rozpětí, navrhuje Komise uvolnit v roce 2020 prostředky z nástroje pružnosti. Roční částka, která je k dispozici, činí 600 milionů EUR (v cenách roku 2011), což odpovídá 717 milionům EUR v běžných cenách. Kromě toho je k dispozici 202 milionů EUR v části na rok 2019.

(5)Na základě očekávaného profilu plateb by prostředky na platby odpovídající prostředkům uvolněným z nástroje pružnosti měly být rozloženy do několika rozpočtových let.

(6)Aby bylo možné uvedené finanční prostředky urychleně využít, mělo by se toto rozhodnutí použít od začátku rozpočtového roku 2020,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1)Ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2020 se z nástroje pružnosti uvolňuje částka ve výši 778 074 489 EUR ke krytí prostředků na závazky v okruhu 3 (Bezpečnost a občanství).

Částky uvedené v prvním pododstavci se použijí k financování opatření zaměřených na řešení přetrvávajících problémů v souvislosti s migrací, přílivem uprchlíků a bezpečnostními hrozbami.

2)Na základě očekávaného profilu plateb jsou odpovídající prostředky na platby uvolněné z nástroje pružnosti odhadovány v této výši:

a)407 402 108 EUR v roce 2020;

b)312 205 134 EUR v roce 2021;

c)42 336 587 EUR v roce 2022;

d)16 130 660 EUR v roce 2023;

Konkrétní částky na krytí prostředků na platby na jednotlivé rozpočtové roky se schvalují v souladu s ročním rozpočtovým procesem.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2020.

V Bruselu dne
3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

•Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

•Konzultace se zúčastněnými stranami

•Sběr a využití výsledků odborných konzultací

•Posouzení dopadů

K tomuto návrhu není připojeno posouzení dopadů. Jak je vysvětleno v oddíle „Odůvodnění a cíle návrhu“, dovoz nového druhu děleného masa s nulovým clem rychle roste. Vzhledem k tomu, že se na tento dovoz nevztahují množstevní omezení, může v případě, že režim obchodování nebude změněn, ohrozit ochranu, kterou dohoda o přidružení v případě drůbežích prsou poskytuje ve formě celních kvót, a může narušit křehkou rovnováhu na trhu EU s drůbežím masem. Daná situace proto musí být naléhavě vyřešena. Komise obdržela celou řadu otázek k písemnému zodpovězení od poslanců Evropského parlamentu a od evropského odvětví drůbežího masa, které obsahovaly požadavek na přijetí opatření řešících danou situaci.

Dovoz do EU v rámci obou podpoložek KN 0207 13 70 a 0207 14 70 dosáhl za poslední celé kalendářní roky 2016 a 2017 kombinované dovozní hodnoty ve výši 43,9 milionu EUR. To je 23,9 % celkového dovozu drůbežího masa z Ukrajiny do EU v letech 2016 a 2017 a 1,1 % celkového dovozu drůbežího masa do EU ze všech třetích zemí za dané dva kalendářní roky. Hodnota dovozu za rok 2018 dosáhla 91,4 milionu EUR.

Návrh povede ke konsolidaci stávajícího dovozu s nulovým clem v rámci podpoložek KN 0207 13 70 a 0207 14 70 „Ostatní dělené maso, čerstvé nebo zmrazené“ do stávající celní kvóty pro dovoz drůbežího masa z Ukrajiny a k obnovení cla podle doložky nejvyšších výhod pro obě uvedené podpoložky. To znamená, že na základě dohody o přidružení bude stabilizován stávající dovoz drůbežího masa z Ukrajiny do EU, přičemž tento krok nebude mít další dopady na dvoustranný obchod.
DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.PŘEDMĚT NÁVRHU

Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Skupině států proti korupci (GRECO) v souvislosti s plánovaným přijetím rozhodnutí o statusu pozorovatele pro Evropskou unii.

2.SOUVISLOSTI NÁVRHU

Skupina GRECO byla zřízena Radou Evropy v roce 1999 za účelem sledování toho, jak státy dodržují protikorupční normy stanovené v Trestněprávní úmluvě o korupci a Občanskoprávní úmluvě o korupci. Jejím hlavním úkolem je zlepšovat schopnost svých členů bojovat proti korupci, a to tak, že dynamickým procesem vzájemného hodnocení a vzájemného tlaku kontroluje, zda dodržují protikorupční normy Rady Evropy. Pomocí systému hodnocení pomáhá odhalovat nedostatky ve vnitrostátních protikorupčních politikách a podněcuje nezbytné legislativní, institucionální a praktické reformy.

Skupina GRECO má v současnosti 49 řádných členů a deset pozorovatelů.

Účast EU ve skupině GRECO je pro spolupráci mezi Evropskou unií a Radou Evropy prioritou. Zatímco EU spolupracuje s Radou Evropy na základě memoranda o porozumění dohodnutého v roce 2007, skupina GRECO je jedním z mála orgánů Rady Evropy, se kterými EU nemá zvláštní právní rámec pro spolupráci. EU se neúčastní zasedání skupiny GRECO, a proto jsou příležitosti pro výměnu názorů s touto skupinou a jejími členy a spolupráce v záležitostech společného zájmu v oblasti právního státu a boje proti korupci velmi omezené.

Komise v roce 2011 vymezila hlavní cíle posílené spolupráce mezi EU a skupinou GRECO a analyzovala možné způsoby, jakými se EU může podílet na práci skupiny GRECO, a výhody, které by to přineslo. V roce 2012 následovalo sdělení Komise, kterým byl stanoven dvoufázový přístup, kdy EU v rámci přistoupení ke skupině GRECO v první fázi přijme nejprve status plnoprávného účastníka a v druhé fázi se stane řádným členem.

Evropský parlament vyjádřil trvalou podporu účasti EU ve skupině GRECO prostřednictvím řady zpráv a usnesení, jako je usnesení o boji proti korupci z roku 2016 a v návaznosti na usnesení o organizované trestné činnosti, korupci a praní peněz z roku 2015, a také v rozpravě na plenárním zasedání v roce 2018.

Dne 20. března 2019 zaslal výkonný ředitel skupiny GRECO dopis předsednictví Rady, v němž navrhl zvážit možnost, že by se EU stala ve skupině GRECO pozorovatelem. Status pozorovatele by EU umožnil účast na zasedáních skupiny GRECO a přístup ke všem projednávaným dokumentům. Jako pozorovatel by EU neměla hlasovací právo, neuplatňovalo by se na ni hodnocení a nezaujímala by formální postoj v procesech hodnocení, ani by se neúčastnila hodnotících pracovních cest. Od pozorovatelů se nepožaduje finanční příspěvek. Je třeba poznamenat, že pravidla jsou pro každého pozorovatele stejná.
4.1.1Zásady

Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody.“

Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použijí bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody.

Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty s právními účinky na základě pravidel mezinárodního práva, kterými se řídí dotyčný orgán. Zahrnuje rovněž nástroje, které podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie.“

4.1.2Použití na stávající případ

Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV) je mezivládní vědecko-technická organizace, jež působí v odvětví vinné révy, vína, vinných nápojů, stolních hroznů, rozinek a ostatních výrobků z révy vinné. V současnosti je členy OIV 46 států, z toho 20 členských států Unie. EU není členem OIV. Nicméně ode dne 20. října 2017 OIV udělil Unii zvláštní status podle článku 4 jednacího řádu OIV, který jí umožňuje zasahovat do činnosti komisí, subkomisí a expertních skupin a účastnit se zasedání valné hromady a výkonného výboru.

Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 a nařízení Komise (ES) č. 606/2009 mají některá usnesení přijatá a zveřejněná organizací OIV právní účinky na právní předpisy EU. Postoj Unie k uvedeným usnesením týkajícím se otázek, jež spadají do její pravomoci, by tudíž měla přijmout Rada, a na zasedáních OIV by jej měly tlumočit členské státy, jež jsou členy OIV a jež by měly jednat společně v zájmu Unie.

Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.

4.2Hmotněprávní základ

4.2.1Zásady

Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v jehož souvislosti je postoj jménem Unie zaujat. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel nebo složka.

4.2.2Použití na stávající případ

Hlavní cíl připravovaných návrhů usnesení se týká harmonizace norem v odvětví vína a tedy provádění společné zemědělské politiky. Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž článek 43 SFEU.

4.3Závěr

Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měl být článek 43 ve spojení s čl. 218 odst. 9 SFEU.

5.Zveřejnění zamýšleného aktu

Nevztahuje se na tento návrh.

2019/0121 (NLE)

Návrh

ROZHODNUTÍ RADY
Návrh je v souladu se sedmým akčním programem pro životní prostředí a strategií EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, zejména cílem 6: pomoci odvrátit úbytek celosvětové biologické rozmanitosti. Tento návrh by nevyžadoval žádné změny práva Unie, neboť se týká druhů, na něž se již vztahuje náležitá ochrana v rámci práva Unie, především směrnice o ptácích a společná rybářská politika EU.

Návrh

ROZHODNUTÍ RADY

o zaujetí postoje, který má být jménem Evropské unie přijat na 13. zasedání Konference smluvních stran a který se týká návrhů změn příloh Úmluvy o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

(1)Úmluvu o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů (dále jen „úmluva“) uzavřela Unie rozhodnutím Rady 82/461/EHS a úmluva vstoupila v platnost dne 1. listopadu 1983.

(2)Podle článku XI úmluvy může Konference smluvních stran přijmout změnu příloh I a II úmluvy.

(3)Konference smluvních stran během svého třináctého zasedání ve dnech 15. až 22. února 2020 může přijmout takové změny. Sekretariát úmluvy informoval smluvní strany úmluvy o tom, že jakékoli návrhy změn mají být v souladu s čl. XI odst. 3 úmluvy sděleny do 19. září 2019. Unie, jakožto smluvní strana úmluvy, může učinit takovéto návrhy.

(4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie s ohledem na předkládání návrhů na změnu příloh úmluvy, neboť takové změny budou pro Unii závazné.

(5)Zařazení druhu Tetrax tetrax do přílohy I úmluvy a druhů Tetrax tetrax, Galeorhinus galeus a Sphyrna zygaena do přílohy II by bylo vědecky odůvodněné a v souladu s právními předpisy Unie i s jejím závazkem podílet se na mezinárodní spolupráci v oblasti ochrany biologické rozmanitosti. Komise by proto měla být pověřena předložit za tímto účelem návrhy změn.

(6)Komise by tyto návrhy měla sdělit sekretariátu úmluvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1. S ohledem na třinácté zasedání Konference smluvních stran Úmluvy o ochraně stěhovavých druhů volně žijících živočichů (dále jen „úmluva“) je Komise zmocněna předložit jménem Unie návrh na tyto změny:

a) změnu přílohy I úmluvy tak, aby byl zařazen druh Tetrax tetrax;

b) změny přílohy II úmluvy tak, aby byly zařazeny druhy Tetrax tetrax, Galeorhinus galeus a Sphyrna zygaena.

2. Komise tyto návrhy uvedené v odstavci 1 sdělí sekretariátu úmluvy.

Článek 2
EVROPSKÁ KOMISE

V Bruselu dne 3.7.2019

COM(2019) 325 final

Proposal from the President of the Commission for a

ROZHODNUTÍ RADY

o nenahrazení členů Komise
•Volba nástroje

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

•Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

Komise provedla v roce 2019 hodnocení ex post stávajícího protokolu k dohodě o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu se Senegalem, jakož i hodnocení ex ante jeho možného obnovení. Závěry hodnocení jsou shrnuty v samostatném pracovním dokumentu útvarů Komise.

Hodnocení dospělo k závěru, že odvětví rybolovu v EU (jak v případě tuňáků, tak druhů žijících při dně) má o rybolov v Senegalu silný zájem a že obnovení protokolu by pomohlo posílit monitorování, kontrolu a dohled a přispělo by k lepšímu řízení rybolovu v tomto regionu. Pro EU je důležité zachovat nástroj umožňující odvětvovou spolupráci se Senegalem jakožto hlavním aktérem na subregionální úrovni. Navíc význam zamýšleného nového protokolu, a to jak pro unijní odvětví rybolovu, tak pro předmětnou partnerskou zemi, je o to větší, že Dakar je jedním z hlavních přístavů, kde probíhá vykládka. Cílem senegalských orgánů je pokračovat ve vztazích s EU, a posilovat tak správu oceánů a využívat zvláštní odvětvovou podporu, která nabízí víceleté možnosti financování.
•Volba nástroje

3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ

•Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů

Komise provedla v roce 2019 hodnocení ex post stávajícího protokolu k dohodě o partnerství v odvětví rybolovu se Seychelami, jakož i hodnocení ex ante jeho možného obnovení. Závěry hodnocení jsou shrnuty v samostatném pracovním dokumentu útvarů Komise.

Hodnocení dospělo k závěru, že odvětví rybolovu v EU má o rybolov na Seychelách silný zájem a že obnovení protokolu je v zájmu obou stran. Obnovení protokolu by navíc pomohlo posílit monitorování, kontrolu a dohled a přispělo by k lepšímu řízení rybolovu v tomto regionu.

Pro EU je důležité zachovat si nástroj umožňující úzkou odvětvovou spolupráci s jedním z významných subjektů ve správě oceánů na subregionální úrovni z důvodu rozsahu rybolovné oblasti, která spadá do jeho pravomoci. Posílení vztahů se Seychelami je rovněž praktické pro vytváření aliancí v rámci IOTC. Pro loďstvo EU to navíc znamená zachovat si přístup k důležité rybolovné oblasti, aby mohla rozvíjet strategie lovu podle víceletého mezinárodního právního rámce. Navíc význam zamýšleného nového protokolu, a to jak pro unijní odvětví rybolovu, tak pro předmětnou partnerskou zemi, je o to větší, že Victoria je jedním z hlavních přístavů, kde probíhá vykládka. Cílem seychelských orgánů je pokračovat ve vztazích s EU, a posilovat tak správu oceánů a využívat zvláštní odvětvovou podporu, která nabízí víceleté možnosti financování.