EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 6.6.2018 COM(2018) 447 final 2018/0236(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí kosmický program Unie a Agentura Evropské unie pro kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013, (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Text s významem pro EHP) {SWD(2018) 327 final}

{SWD(2018) 328 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU •Odůvodnění a cíle návrhu Od 90. let minulého století Unie stále více investuje do kosmického odvětví. Ještě před tím, než vstoupila v platnost Lisabonská smlouva s novým článkem 189 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), který pokládá základy pro činnost Unie v této oblasti, Unie úspěšně vyvinula EGNOS a Galileo, evropské programy družicové navigace. Oba tyto programy jsou v provozu a Galileo je momentálně považován za jeden ze stěžejních systémů Unie. V roce 2014 k prvním dvěma programům přibyl Copernicus, program pro pozorování Země založený na programu GMES. V nedávné době Unie zahájila činnosti spadající do rámce pro podporu pozorování a sledování vesmíru – „SST“. Celkový příděl rozpočtových prostředků na všechny činnosti Unie týkající se oblasti vesmíru na období 2014–2020, včetně výzkumu, činil 12,6 miliardy EUR. Ve svém sdělení ze dne 26. října 2016 s názvem „Kosmická strategie pro Evropu“ Komise představila novou kosmickou strategii pro Evropu zaměřenou na čtyři strategické cíle: na maximalizaci přínosů vesmíru pro společnost a hospodářství EU, podporu konkurenceschopného a inovativního evropského kosmického odvětví, posílení strategické autonomie Evropy v přístupu do vesmíru a jeho využívání ve stabilním a bezpečném prostředí a na posílení úlohy Evropy jako globálního aktéra a podporu mezinárodní spolupráce. Důvody pro přijetí Kosmické strategie pro Evropu spočívají ve strategickém významu kosmického odvětví pro Unii a v potřebě přizpůsobit evropské kosmické odvětví měnícímu se globálnímu prostředí. Vesmír podporuje řadu politik a strategických priorit Unie. Vesmír může hrát klíčovou úlohu při efektivním řešení nových výzev, jako jsou změna klimatu, udržitelný rozvoj, ochrana hranic, námořní dohled a bezpečnost občanů Unie. Tyto nové priority Unie vedou k novým způsobům vývoje programu. Při vývoji kosmických systémů Unie je třeba posílit bezpečnostní požadavky, aby se v plné míře využily synergie mezi civilními a bezpečnostními činnostmi. Avšak vesmír je též součástí globálního hodnotového řetězce, který prochází velkými změnami posouvajícími tradiční hranice kosmického odvětví. Takzvaný „New Space“ (nový kosmický prostor) přináší revoluci kosmického odvětví, nejen z technologického hlediska, ale i z hlediska obchodního modelu. Vesmír přitahuje čím dál tím více podniků a podnikatelů, kteří s touto oblastí někdy nemají žádné zkušenosti. Proto je nezbytné, aby Unie aktivně podporovala celé kosmické odvětví, zejména výzkum a vývoj, začínající podniky a inkubátory společností činných v kosmickém odvětví. Pokud jde konkrétně o její programy, Komise v Kosmické strategii pro Evropu zdůraznila, že je důležité zajistit nepřetržitý provoz služeb nabízených programy Galileo, EGNOS a Copernicus a připravit nové generace těchto služeb při současném zlepšení služeb SST, a oznámila iniciativu v oblasti družicové komunikace v rámci státní správy nazvanou „GOVSATCOM“, původně zahrnutou do pracovního programu Komise na rok 2017. Dále zdůraznila klíčovou úlohu partnerství mezi Komisí, členskými státy, Agenturou pro evropský GNSS (globální družicové navigační systémy), Evropskou kosmickou agenturou a všemi dalšími agenturami a zúčastněnými stranami, které se podílejí na provádění evropské politiky pro oblast vesmíru, čímž podtrhla zásadní význam zavedení účinné a vhodné správy pro plnění kosmického programu Unie. Pokud jde o novou iniciativu GOVSATCOM, nedostatky v oblasti schopností Evropy týkajících se bezpečné družicové komunikace byly uznány v závěrech Evropské rady z prosince 2013 a v řadě dalších závěrů Rady, v bílé knize Komise o budoucnosti Evropy, v Římském prohlášení vedoucích představitelů 27 členských států a v několika usneseních Evropského parlamentu. Přístup, jenž zastával Komise ve svém sdělení o Kosmické strategii pro Evropu, potvrdila jak Rada v závěrech přijatých dne 30. května 2017, tak i Evropský parlament v usnesení ze dne 12. září 2017. Rada ve svých závěrech ze dne 30. května 2017 zejména vybídla Komisi a členské státy, aby se i nadále případně opíraly o technické know-how Evropské kosmické agentury a evropských kosmických agentur na vnitrostátní úrovni, vyzvala Komisi, aby analyzovala a posoudila možný vývoj povinností Agentury pro evropský GNSS, a uznala, že ve vhodných případech je třeba usilovat o větší součinnost mezi civilním a vojenským využíváním kosmických prostředků. Tento návrh nařízení je součástí opatření navazujících na Kosmickou strategii pro Evropu. Plně integrovaný kosmický program bude sdružovat veškerou činnost Unie v této velmi strategické oblasti. Tím se zajistí soudržný rámec pro budoucí investice a dosáhne se lepšího zviditelnění a větší flexibility. Zlepšením účinnosti tak v konečném důsledku pomůže spustit nové služby související s vesmírem, z nichž budou mít prospěch všichni občané EU. Cílem programu tudíž je: –poskytovat nebo přispívat k poskytování vysoce kvalitních, aktuálních a případně zabezpečených dat, informací a služeb souvisejících s vesmírem, a to bez přerušení, a kdykoli je to možné, na globální úrovni, které splňují současné i budoucí potřeby a které jsou schopny vyhovět politickým prioritám Unie, a to i pokud jde o změnu klimatu a bezpečnost a obranu, –maximalizovat socioekonomické přínosy, a to rovněž prosazováním co nejširšího využívání dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu, –posilovat bezpečnost Unie a jejích členských států, jakož i její svobodu jednání a strategickou autonomii, zejména z technologického hlediska a hlediska rozhodování podloženého důkazy, –prosazovat úlohu Unie na mezinárodní scéně jakožto vůdčího aktéra v kosmickém odvětví a posilovat její úlohu při řešení globálních výzev a podporování globálních iniciativ, a to i pokud jde o změnu klimatu a udržitelný rozvoj. Návrh nařízení obsahuje vhodná opatření k dosažení těchto cílů. Návrh nařízení významně zjednodušuje a zefektivňuje stávající acquis Unie, neboť v jediném předpise kombinuje a harmonizuje téměř všechna pravidla, která byla doposud obsažena v samostatných nařízeních nebo rozhodnutích. Tím se zviditelňuje politika Unie pro oblast vesmíru, což je v souladu s významnou úlohou, kterou Unie v budoucnu hodlá jako globální aktér ve vesmíru hrát.

Návrh Unii poskytuje dostatečně velký rozpočet pro oblast vesmíru, aby bylo možné provést všechny plánované činnosti, zejména v souvislosti s pokračováním a zdokonalováním programů Galileo, EGNOS a Copernicus a SST a také se zahájením iniciativy Govsatcom. Stanoví pravidla pro správu programu vyjasněním vztahů mezi různými zúčastněnými aktéry a úlohy těchto aktérů, zejména členských států, Komise a Agentury Evropské unie pro vesmír, a zřízením jednotného systému správy pro všechny složky tohoto programu. Posiluje úlohu bývalé Agentury pro evropský GNSS, neboť rozšiřuje oblast působnosti jejích úkolů v souvislosti s bezpečnostní akreditací, tak aby byly zahrnuty všechny složky programu, což odůvodňuje změnu názvu této agentury, jež se má stát Agenturou Evropské unie pro kosmický program. V neposlední řadě specifikuje a standardizuje bezpečnostní rámec pro program, zejména s ohledem na zásady, jež mají být dodržovány, postupy, podle nichž se má postupovat, a opatření, jež mají být přijata, což má zásadní význam vzhledem k tomu, že opatření jsou svojí povahou dvojího užití. Tento návrh stanoví den použitelnosti ode dne 1. ledna 2021 a je předkládán Unii 27 členských států v souladu s oznámením Spojeného království o jeho záměru vystoupit z Evropské unie a Euratomu na základě článku 50 Smlouvy o Evropské unii, které Evropská rada obdržela dne 29. března 2017. •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Acquis Unie v kosmickém odvětví v současnosti zahrnuje tato nařízení a rozhodnutí: –nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace, Galileo a EGNOS, a jejich využití, –nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014, kterým se zavádí program Copernicus, –rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU, kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST), –nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS, –rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU o podmínkách přístupu k veřejné regulované službě nabízené systémem Galileo, –rozhodnutí Rady 2014/496/SZBP o aspektech zavádění, provozu a využívání systému Galileo majících dopad na bezpečnost Evropské unie. Toto nařízení nahrazuje první čtyři z těchto předpisů, které rovněž zrušuje. Stanoví společná pravidla pro všechny složky programu, včetně složek Galileo, EGNOS, Copernicus a SST, a pro každou z těchto složek stanoví určitá zvláštní pravidla. Pokud jde o nařízení (EU) č. 912/2010, jsou požadované změny takové, že v zájmu srozumitelnosti a zjednodušení je vhodnější tento předpis také zrušit a pravidla pro novou agenturu nastupující po Agentuře pro evropský GNSS zahrnout do navrhovaného nařízení, kterým se zavádí kosmický program Unie. Navrhované nařízení žádným způsobem nemění ani neovlivňuje rozhodnutí č. 1104/2011/EU, které bude i nadále upravovat jednu zvláštní službu poskytovanou složkou Galileo, konkrétně veřejnou regulovanou službu (PRS). Toto rozhodnutí tedy bude i nadále platit vedle navrhovaného nařízení a bude jej, pokud jde o tuto konkrétní službu, doplňovat jako lex specialis. Také rozhodnutí 2014/496/SZBP, které vychází z článku 28 Smlouvy o Evropské unii (SEU), se bude dále uplatňovat jako doposud. Ve všech případech, kdy mohou v souvislosti se složkami Galileo a EGNOS zavádění, provoz a využívání složek ohrozit bezpečnost Unie nebo jednoho z jejích členských států, zejména v důsledku mezinárodní situace, jež vyžaduje činnost Unie, nebo v případě ohrožení provozu samotných složek nebo jejich služeb, se použijí postupy stanovené v rozhodnutí 2014/496/SZBP. •Soulad s ostatními politikami Unie Kosmické odvětví přináší řadu pozitivních vedlejších účinků v jiných hospodářských odvětvích. Maximalizace přínosů vesmíru pro blahobyt občanů a prosperitu hospodářství Unie, podpora vědeckého a technického pokroku, jakož i konkurenceschopnost a inovační kapacita evropského průmyslu a přispění k cílům inteligentního, udržitelného a inkluzivního růstu rovněž patří k hlavním cílům kosmické strategie Unie, jež jsou do návrhu nařízení náležitě zahrnuty. Provoz kosmických systémů, jako je EGNOS, Galileo nebo Copernicus, přímo doplňuje činnosti probíhající v rámci mnoha dalších politik Unie, zejména politiky v oblasti výzkumu a inovací, bezpečnostní politiky a migrace, průmyslové politiky, společné zemědělské politiky, politiky rybolovu, transevropských sítí, politiky v oblasti životního prostředí, energetické politiky a rozvojové pomoci. SST a nová iniciativa GOVSATCOM rovněž přispějí k plnění cílů evropského obranného akčního plánu a globální strategie Evropské unie. Posílí provozní efektivitu aktérů v oblasti bezpečnosti a zaručí práva občanů na bezpečnost, diplomatickou a konzulární ochranu a na ochranu osobních údajů. Rovněž zlepší efektivnost hlavních politik EU, jako je strategie námořní bezpečnosti, politický rámec pro kybernetickou obranu, politika pro arktickou oblast, správa hranic a migrace, humanitární pomoc, rybolov, doprava a řízení kritické infrastruktury. Opatření programu by se měla přiměřeným způsobem využívat k řešení selhání trhu nebo suboptimálních investičních situací, aniž by zdvojovala či vytěsňovala soukromé financování, a měla by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Tím se zajistí konzistentnost mezi opatřeními programu a pravidly státní podpory EU a zamezí se nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právní základ Právním základem pro navrhované nařízení je čl. 189 odst. 2 SFEU, který stanoví, že Unie vypracuje evropskou politiku pro oblast vesmíru, a Evropskému parlamentu a Radě uděluje pravomoc přijmout řádným legislativním postupem program jako příspěvek k dosažení cílů uvedené politiky. Zatímco nařízení (EU) č. 1285/2013 o GNSS a nařízení (EU) č. 912/2010 o Agentuře pro evropský GNSS, která se zabývají zvlášť systémy Galileo a EGNOS, jsou založena na článku 172 SFEU (transevropské sítě), je s ohledem na judikaturu Soudního dvora týkající se volby právního základu vhodné založit navrhované nařízení na čl. 189 odst. 2 SFEU vzhledem k obsahu a cílům v něm stanovených opatření. •Subsidiarita Kosmické odvětví je špičkovým odvětvím, které mobilizuje značné finanční prostředky a v různých oblastech využívá pokročilé technologie. Cílů navrhovaného nařízení, jak jsou popsány výše, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, a to ani těmi, které v kosmickém odvětví zaujímají vedoucí postavení. Skutečností je, že vědecké a technické zkušenosti a know-how v tomto odvětví se nacházejí v několika hospodářských regionech Unie a také v Evropské kosmické agentuře, což je mezinárodní organizace, jejímiž členy je většina členských států EU. Z finančního hlediska je úkol vybudovat a provozovat systémy, jako je Galileo a Copernicus, které poskytují služby, o které mají zájem všechny členské státy Unie, ne-li dokonce všechny regiony světa, příliš velký, aby se ho mohl samostatně zhostit jediný členský stát. Rozsah a důsledky cílů navrhovaného nařízení jsou takové, že jich může být náležitě dosaženo pouze opatřením na úrovni Unie. •Proporcionalita Navrhované nařízení stanoví opatření, která nepřekračují rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jeho cílů. Složky Galileo, EGNOS, Copernicus, SST a GOVSATCOM jsou v souladu s potřebami podniků a občanů Unie. Na hospodářství Unie mají významné pozitivní vedlejší účinky. Způsob, jakým jsou tyto systémy vyvíjeny, má podporovat provádění právních předpisů EU a nejlépe naplňovat politické priority Unie, kromě jiného v oblastech změny klimatu a bezpečnosti a obrany. Podpora kosmického odvětví v Unii, zejména poskytovaná začínajícím podnikům nebo v oblasti nosných raket, pomáhá Unii zaručit svobodu jednání a technologickou strategickou autonomii a rozšiřovat její mezinárodní dosah. Také rozpočet přidělený programu není v nepoměru ke sledovaným cílům. Finanční částky potřebné k realizaci programu byly stanoveny s ohledem na řadu analýz a odhadů provedených v rámci posouzení dopadů, jak se popisuje níže. •Volba nástroje Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program, je nejen výslovně stanoveno v čl. 189 odst. 2 SFEU, ale je též upřednostňovaným nástrojem pro to, aby byly programu dány udržitelné základy. Uvedená volba právního nástroje zajišťuje jednotnost a přímé uplatňování, které jsou potřeba pro účinné provádění programu, a současně mu dává veškerou náležitou viditelnost a poskytuje mu finanční zdroje, které jsou pro jeho provádění zapotřebí. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Pokud jde o Galileo a EGNOS, Komise podle článku 34 nařízení (EU) č. 1285/2013 o GNSS a článku 26 nařízení (EU) č. 912/2010 o Agentuře pro evropský GNSS (GSA) předložila Evropskému parlamentu a Radě zprávu v polovině období o pokroku programů Galileo a EGNOS a o fungování Agentury pro evropský GNSS. V této souvislosti byla jménem Komise provedena hodnotící studie v polovině období. Zpráva o hodnocení v polovině období se zaměřovala na provádění programu v období 2014–2016. Dospěla k závěru, že programy Galileo a EGNOS prokázaly dostatečnou úroveň účinnosti a směřují ke splnění dlouhodobých cílů stanovených nařízením o GNSS na rok 2020. Určité nedostatky a oblasti pro možná zlepšení byly nicméně zjištěny ve správě bezpečnosti programu Galileo a v celkové správě programů Galileo a EGNOS. Pokud jde o správu, časový rámec let 2014–2016 představoval důležité přechodné období, neboť probíhalo postupné zavádění a konsolidace klíčových prvků rámce správy a řízení. Jejich budoucí vývoj bude důležitým aspektem pro nadcházející fázi využívání programu Galileo a bude třeba se mu pečlivě věnovat. Pokud jde o správu bezpečnosti, je v další fázi třeba věnovat zvláštní pozornost zajištění nezávislosti rady pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanců, kteří pro ni pracují, na provozních činnostech souvisejících s programy Galileo a EGNOS. S ohledem na finanční otázky byly jak Galileo, tak EGNOS na konci roku 2016 prováděny v rámci rozpočtu stanoveného nařízením o GNSS (7 071 milionů EUR) a nebylo zaznamenáno žádné obecné překročení nákladů. Pokud jde o soudržnost s dalšími politikami EU, prokázaly Galileo i EGNOS vysokou úroveň soudržnosti, a to v rámci programů samotných i s dalšími programy GNSS. GSA rovněž úspěšně splnila své cíle týkající se pokroku programů Galileo a EGNOS a rozvoje navazujícího trhu prostřednictvím účinného provádění hlavních i přenesených úkolů. Určité těžkosti však nastaly v souvislosti s její schopností najímat odpovídající zaměstnance.

Pokud jde o program Copernicus, podle článku 32 nařízení (EU) č. 377/2014 o programu Copernicus poskytla Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnocení v polovině období o dosažení cílů všech úkolů financovaných v rámci programu Copernicus, pokud jde o jejich výsledky a dopady, evropskou přidanou hodnotu a účinnost využívání zdrojů. Jménem Komise byla provedena hodnotící studie v polovině období. Toto hodnocení v polovině období pokrývalo období let 2014–2016. Dospělo k závěru, že program Copernicus „funguje, protože již splnil některá hlavní očekávání na podporu autonomie Evropy při poskytování kvalitních a užitečných dat a jejich využívání velkým počtem uživatelů jak pro institucionální, tak pro obchodní účely“. Zdůrazněny byly další silné stránky programu Copernicus, jako například politika otevřeného přístupu k datům, opatření stimulující využívání ze strany soukromého sektoru, hmatatelné ekonomické přínosy, dobrá úroveň soudržnosti, jak interní, tak i s dalšími opatřeními EU, vynikající plnění rozpočtu v mezích rozpočtu stanoveného nařízením a dobrá interní spolupráce v rámci Komise i s členskými státy. Pokud jde o konkrétní získané poznatky, nebývalý úspěch programu a jeho objem dat vedly ke dvěma hlavním zjištěním: i)potřeba zlepšit distribuci dat a přístup k nim: vzhledem k velmi vysokému počtu registrací uživatelů je třeba zlepšit komunikační aspekty, distribuci dat a přístup k nim a stahování dat; ii)potřeba posílit integraci dat z kosmických systémů do dalších oblastí politiky a hospodářských odvětví prostřednictvím většího zaměření na rozšiřování uživatelské základny: Copernicus oslovuje uživatele z tradiční kosmické oblasti, ale je třeba usilovat o oslovení dalších potenciálních uživatelů mimo kosmickou oblast. Pro SST přijala Komise dne 3. května 2018 zprávu o provádění rámce pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST) (2014–2017) (COM(2018) 256). Zpráva dospěla k závěru, že kapacita SST EU přinesla výsledky, pokud jde o všechny akce i všechny tři služby, a vytvářela na úrovni EU přidanou hodnotu, ale kapacita SST EU se musí rozvíjet, aby se zvýšila její účinnost. V reakci na doporučení, jež ve zprávě zazněla, zmínilo připojené posouzení dopadů čtyři záležitosti, jež je třeba vyřešit, aby se provádění v příštích letech posílilo: i)Zlepšit autonomii služeb SST EU prostřednictvím modernizace senzorů SST, rozvoje nových senzorů a zavedení evropského SST katalogu kosmických objektů. ii)Posílit evropský rozměr SST EU odstraněním zbytečného zdvojování úsilí mezi národními operačními středisky SST a vyžadováním specializace na základě nejlepších výsledků. iii)Upravit rozhodovací strukturu kvalifikovanou většinou a vytvořením společného koordinačního týmu, který bude zajišťovat dohled nad technickou činností. iv)Revidovat mechanismus financování zavedením programu s jednou rozpočtovou položkou a dlouhodobým výhledem. •Konzultace se zúčastněnými stranami Tuto iniciativu rovněž podporují rozsáhlé veřejné konzultace a pracovní setkání, při nichž se shromažďují názory všech příslušných zúčastněných stran (průmyslu, členských států, výzkumných pracovníků atd.), konkrétněji: ·V roce 2016: Komise před přijetím Kosmické strategie pro Evropu uspořádala velkou veřejnou konzultaci týkající se všech kosmických aspektů včetně programů navrhovaných nyní pro příští víceletý finanční rámec. ·V letech 2015–2016: se uskutečnily dvě cílené konzultace zaměřené na aspekty kosmického výzkumu zahrnující stanoviska členských států, velkých odvětvových oborových sdružení a výzkumných organizací. ·V letech 2015–2017: na odborné úrovni byla uspořádána řada specializovaných pracovních setkání a schůzek a vypracována řada zpráv za účelem konzultace se zúčastněnými stranami na téma: i) vývoje programů Copernicus a Galileo; ii) specifických potřeb průmyslu; iii) specifických potřeb družicové komunikace v rámci státní správy; iv) specifických potřeb v oblasti získávání poznatků o situaci ve vesmíru, včetně SST, kosmického počasí a blízkozemních těles. ·V letech 2016–2017 byly v rámci posouzení dopadů pro budoucí program GOVSATCOM uspořádány cílené konzultace se všemi významnými zúčastněnými stranami – členskými státy z jejich pozice poskytovatelů a uživatelů GOVSATCOM, orgány a agenturami EU a průmyslem, včetně výrobců a provozovatelů družic a malých a středních podniků, – formou dvoustranných kontaktů a plenárních zasedání. Většina členských států a průmysl program a jeho cíle jasně podporují. Do návrhu byla zapracována doporučení zúčastněných stran, zejména týkající se posílené bezpečnosti, sdružení poptávky, využívání vnitrostátních a komerčních dodavatelů, civilně-vojenských synergií a modulárního přístupu zaměřeného na služby. Z velké veřejné konzultace uspořádané Komisí v roce 2016 před přijetím Kosmické strategie pro Evropu vzešly tyto klíčové informace: Ohledně programů Galileo a EGNOS zúčastněné strany vyjádřily globálně dostatečnou úroveň spokojenosti, pokud jde o uplatňování logiky zásahů EU a výsledky programů dosažené během období hodnocení. Účinnost byla zvlášť patrná v oblasti výsledků kosmického segmentu systému Galileo a konsolidace stability a vysoké výkonnosti poskytování služeb systému EGNOS s deklarací služby na úrovni LPV 200 a poskytováním služeb APV-I na 98,98 % pevninských celků členských států EU a Norska a Švýcarska. Zúčastněné strany se nicméně domnívají, že v zájmu lepší efektivnosti správy by mohlo být prospěšné snížit její složitost, která často vede ke zdvojování úsilí a ke zpožděním. Zúčastněné strany jsou dále toho názoru, že správa by měla být v budoucnu při přechodu systému Galileo do fáze využívání upravena.

U programu Copernicus je politika otevřeného přístupu k datům považována za silnou stránku. Uživatelé služby programu Copernicus oceňují v souvislosti s relevantností produktů, včasností dodávání a dostupností produktů. Koordinace složky in situ prokázala dobré výsledky s nárůstem počtu uživatelů a produkcí širšího katalogu souborů dat. Stále je však potřeba klást větší důraz na vývoj složky in situ programu Copernicus a na využívání relevantních souborů dat in situ a získat přidanou hodnotu z integrace různých zdrojů dat pozorování Země. Řízení programu Copernicus je považováno za účinné. Přístup k datům in situ je však potřeba zlepšit. Nedostatky v dostupnosti dat in situ brání dosažení plného potenciálu služeb programu Copernicus. Cíle programu Copernicus jsou stále přiměřené, ale zúčastněné strany uvedly, že je třeba se zabývat i dalšími (např. antropogenními emisemi CO2, zajištěním dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a klimatu, polárními oblastmi, ochranou kulturního dědictví atd.). Dále uvedly, že by bylo možné zlepšit přístup k datům z družic Sentinel a integraci různých zdrojů dat. Pokud jde o unijní rozměr programu, panovala mezi zúčastněnými stranami silná shoda na nutnosti zajistit kontinuitu opatření EU, neboť se zúčastněné strany shodly, že zastavení či odvolání stávající intervence EU by mělo pro Galileo, EGNOS a Copernicus tak závažné důsledky, které by ohrozily celý program. •Sběr a využití výsledků odborných konzultací Byly vypracovány zvláštní zprávy: ·Jak se uvádí výše, byla provedena hodnotící studie v polovině období, kterou externí dodavatelé předložili dne 23. června 2017. Tato zpráva byla základem pro zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě o stavu programů Galileo a EGNOS a o zavedení GSA, jež plnila požadavek stanovený v článku 34 nařízení (EU) č. 1285/2013 o GNSS a článku 26 nařízení (EU) č. 912/2010 o Agentuře pro evropský GNSS. ·Studie zaměřená na dopad financování poskytovaného programům Galileo a EGNOS byla provedena v prvním čtvrtletí roku 2018. ·Jak je rovněž uvedeno výše, byla provedena hodnotící studie programu Copernicus v polovině období, kterou externí dodavatelé předložili dne 23. června 2017. Tato zpráva byla základem pro zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě o stavu programu Copernicus, jež plnila požadavek stanovený v článku 32 nařízení (EU) č. 377/2014 o programu Copernicus. ·Studie socioekonomických přínosů programu Copernicus byla provedena a finalizována externími dodavateli v lednu 2018. ·Studie dopadů, nákladů a přínosů vývoje SST byla provedena a externími dodavateli předložena v květnu 2018. ·Pokud jde o GOVSATCOM, Komise využila poznatků skupiny odborníků z členských států, Evropské kosmické agentury a Evropské obranné agentury. Skupina vypracovala dokument o potřebách civilních a vojenských uživatelů GOVSATCOM na vysoké úrovni, doprovázela proces posouzení dopadů včetně studie posouzení dopadů GOVSATCOM vypracované PwC a publikované v únoru 2018 a poskytla Komisi odborné znalosti v oblasti družicové komunikace. Další odborné znalosti poskytly vnitrostátní správní orgány a průmysl v průběhu konzultace se zúčastněnými stranami. ·Provedeny byly i další studie zaměřené na specifické otázky (např. přístup do vesmíru). Všechny studie jsou veřejně dostupné na stránkách EU Bookshop. •Posouzení dopadů V souladu s politikou „zlepšování právní úpravy“ provedla Komise posouzení dopadů s ohledem na zavedení kosmického programu Unie. Posouzení dopadů se zakládalo na třech specifických cílech: ·zajištění kontinuity stávajících kosmických infrastruktur a služeb a vývoj nových nebo zdokonalených infrastruktur a služeb, ·podpora inovativního evropského kosmického odvětví a ·zachování kapacity EU disponovat autonomním přístupem do vesmíru využívajícím nezávislý průmysl EU, zaručeným přístupem k datům z kosmických systémů a kosmickým službám EU a bezpečně a zabezpečeně je využívat. S ohledem na financování programu byly posuzovány dvě možnosti.

„Základní scénář“ spočíval ve snížení (–15 %) současného rozpočtu při zohlednění vystoupení Spojeného království z EU. Navrhovaný scénář spočíval ve stabilní úrovni financování navýšené oproti současnému rozpočtu o 50 %. Základní scénář nebyl považován za dostatečný pro dosažení ambiciózních cílů politiky Unie pro oblast vesmíru zdůrazněných v Kosmické strategii pro Evropu. V případě složky Galileo by snížení současného rozpočtu vedlo k postupnému zhoršování infrastruktur a služeb a v nadcházejících desetiletích nakonec k ukončení činnosti. Složka EGNOS by zůstala v provozu, ale nemohla by v souladu s nařízením o GNSS podporovat složku Galileo. Podobné důsledky by se daly očekávat i v případě složky Copernicus, protože celá její architektura by mohla jen stěží pokračovat, natož aby bylo možné jakékoli zdokonalení, neboť by nebylo možné plně nahradit stávající družice, až by na oběžné dráze dospěly na konec své životnosti. Navrhovaný scénář by zajistil kontinuitu provozní činnosti a poskytování služeb, soustavu 30 družic systému Galileo a technologický vývoj, který by přispěl k zavedení druhé generace, a rovněž by podpořil rozkvět trhů s aplikacemi. Stabilní úroveň financování složky Copernicus by Unii umožnila zachovat si autonomii a vůdčí postavení v monitorování životního prostředí, zvládání mimořádných událostí a podpoře námořní bezpečnosti a dosáhnout úrovně důvěry navazujícího odvětví, aby využívalo a integrovalo data a informace složky Copernicus na základě stávající infrastruktury a služeb složky Copernicus. Očekává se, že kontinuita složek Galileo, EGNOS, Copernicus a SST, již přinese poskytnutí odpovídajících rozpočtových zdrojů, povede k významným socioekonomickým a environmentálním přínosům, včetně tvorby nových pracovních míst. Koncoví uživatelé budou mít přímý prospěch z řady nových aplikací, které zlepší způsob, jakým lidé cestují, pracují a komunikují. Očekává se, že občané budou mít prospěch z modernizovaných dopravních služeb šetrných k životnímu prostředí, které povedou k účinnějšímu a méně znečišťujícímu řízení dopravy. Účinnější tísňové služby zabezpečí lepší a rychlejší reakci na mimořádné události, zatímco využívání pokročilých aplikací GNSS v zemědělství spolu s daty pozorování Země zajistí udržitelnější dostupnost potravin. Pro složku GOVSATCOM bylo provedeno plné samostatné posouzení dopadů. Výbor pro kontrolu regulace vydal dne 29. září 2017 kladné stanovisko. Toto posouzení analyzovalo základní scénář a čtyři možnosti politiky, které mají společný soubor základních prvků, včetně společných bezpečnostních požadavků, synergií dosažených sdružením národní a unijní poptávky, koordinace nabídky, civilně-vojenské soudržnosti, úspor z rozsahu a zvýšení efektivity, posílení autonomie Unie a konkurenceschopnosti průmyslu. Tyto čtyři možnosti se liší na straně nabídky a využívají buď vnitrostátní, nebo komerční kapacity a služby v oblasti družicových komunikačních systémů, nebo kombinací obou. Liší se rovněž s ohledem na možné budoucí pořizování kosmické infrastruktury, a to buď prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, nebo formou prostředků plně ve vlastnictví EU. Zvolená možnost optimalizuje výhody jednotlivých možností, je v souladu se zásadou subsidiarity a odráží doporučení zúčastněných stran. Sdružení civilních a vojenských uživatelů na vnitrostátní a unijní úrovni, financování služeb prostřednictvím rozpočtu programu a využívání jak vnitrostátních prostředků, tak i komerčních prostředků s bezpečnostní akreditací umožní rychlé zahájení provozní činnosti a zvýší flexibilitu a rozsah GOVSATCOM. Nákladově efektivní partnerství veřejného a soukromého sektoru jsou považována za nejlepší pro budoucí vývoj kosmické infrastruktury, bude-li zapotřebí. Centrum ve vlastnictví EU a soudržné bezpečnostní požadavky jsou nezbytností. Návrh znění posouzení dopadů programu (kromě složky GOVSATCOM, na niž se vztahovalo jiné posouzení dopadů) byl předložen Výboru pro kontrolu regulace dne 11. dubna 2018. Výbor pro kontrolu regulace vydal dne 13. dubna 2018 záporné stanovisko. V návaznosti na to prošel návrh zprávy podstatnými změnami, aby zohlednil doporučení ke zlepšení, zejména: ·jasnější popis problémů, s nimiž se program potýká, včetně lepšího popisu původu těchto problémů (politické problémy, globální výzvy, problémy vycházející z poznatků získaných ze stávajících programů), ·jasnější vazby mezi těmito problémy a specifickými cíli programu, ·jasnější popis priorit programu a jejich propojení s problémy a cíli, ·vysvětlení ohledně změn správy programu, ·doplňující informace o rozpočtových prostředcích na hlavní činnosti. Druhé znění návrhu bylo Výboru pro kontrolu regulace zasláno dne 25. dubna 2018. Výbor vydal dne 3. května 2018 kladné stanovisko s doporučením zprávu dále zlepšit ve dvou klíčových ohledech. V návaznosti na to a v souladu s pokyny, podle nichž mají být uvedené připomínky zohledněny před zahájením konzultace mezi útvary, byl návrh zprávy pozměněn zejména ohledně těchto bodů: ·zlepšený popis rozdělení odpovědností mezi Agenturou Evropské unie pro kosmický program a Komisí, ·dodatečné vysvětlení ohledně rozpočtu vyčleněného na kontinuitu a nové činnosti, ·lepší rozlišení mezi obecnými a specifickými cíli. Dne 3. května 2018 vydal Výbor pro kontrolu regulace k návrhu posouzení dopadů kladné stanovisko. •Účelnost právních předpisů a zjednodušení Jak je vysvětleno výše, cílem navrhovaného nařízení je podstatným způsobem zjednodušit platné právní předpisy tím, že konsoliduje klíčové složky kosmického programu Unie do jediného předpisu a nahrazuje tři nařízení Evropského parlamentu a Rady a jedno rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, která uvedené složky v současnosti upravují. •Základní práva

Navrhované nařízení obsahuje obvyklá ustanovení o ochraně osobních údajů a soukromí. Zvláště stanoví, že při plnění úkolů a činností stanovených tímto nařízením musí být všechny osobní údaje zpracovávány, a to i Agenturou Evropské unie pro kosmický program, v souladu s právními předpisy platnými v oblasti ochrany osobních údajů. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Příspěvek Unie na program od roku 2021 činí 16 miliard EUR v běžných cenách. Většina rozpočtu bude prováděna prostřednictvím nepřímého řízení na základě dohod o přiznání příspěvku uzavřených s pověřenými subjekty. Odhadované náklady programu jsou výsledkem rozsáhlých analýz podpořených zkušenostmi, jež Komise získala při řízení stávajících opatření (Galileo, EGNOS, Copernicus a SST) a prostřednictvím přípravných studií a konzultací se zúčastněnými stranami ohledně GOVSATCOM. Tyto odborné znalosti, jež Komise získala, jsou klíčovým faktorem pro zajištění kontinuity opatření. Odhadované požadavky v oblasti lidských zdrojů uvedené ve finančním výkazu připojeném k tomuto nařízení odráží tuto potřebu kontinuity odborných znalostí. 5.OSTATNÍ PRVKY •Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Navrhované nařízení stanoví, že program má být prováděn Komisí prostřednictvím pracovních programů uvedených v [článku 108] finančního nařízení s ohledem na vyvíjející se potřeby uživatelů a technický rozvoj. Provádění navrhovaného nařízení má být monitorováno několika způsoby. Zaprvé, Komise má každoročně předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění programu. Zpráva má zahrnovat informace týkající se řízení rizika, celkových nákladů, ročních provozních nákladů, výsledků nabídkových řízení, příjmů, časového rozvrhu a plnění. Zadruhé mají být stanoveny ukazatele výkonnosti pro monitorování provádění programu a pro dosažení cílů nařízení, přičemž příjemci finančních prostředků Unie budou povinni poskytovat příslušné informace. Rovněž musí být shromažďována data o využívání a zavádění výsledků výzkumu a inovací, a to i prostřednictvím monitorování finančních prostředků přidělených na využívání výsledků výzkumu a inovací, zejména z programu Horizont Evropa. Zatřetí program má být alespoň jednou za čtyři roky hodnocen. Tato hodnocení mají být prováděna ve vhodný čas, aby umožňovala přijetí příslušných rozhodnutí. Hodnocení se budou provádět v souladu s odstavci 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, kde tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politik by měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možných budoucích kroků. Hodnocení posoudí účinky programu v praxi na základě ukazatelů/cílů programu a podrobné analýzy míry, v jaké lze program považovat za relevantní, účinný, účelný, poskytující přidanou hodnotu EU a soudržný s dalšími politikami EU. Budou zahrnovat vyvozená poučení, aby bylo možné určit případné nedostatky/problémy nebo případný potenciál pro další zlepšení opatření nebo jejich výsledků a pomoci maximalizovat jejich využívání/dopad. Závěry těchto hodnocení mají být spolu s připomínkami Komise sděleny Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Navrhované nařízení tvoří dvanáct hlav. Hlava I obsahuje obecná ustanovení, která mimo jiné stanoví předmět nařízení, složky programu, cíle uvedeného programu a zásadu vlastnictví Unie v případě prostředků vytvořených nebo vyvinutých v rámci programu. Hlava II stanoví rozpočtové příspěvky a mechanismy programu. Hlava III uvádí finanční ustanovení, která se na program použijí. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, je vzhledem ke složitosti a specifičnosti smluv, jež mají být v kosmickém odvětví uzavřeny, nezbytné stanovit opatření týkající se provádění finančního nařízení. Finanční ustanovení musí rovněž umožnit splnění různících se potřeb jednotlivých složek programu a použití řady forem spolupráce a partnerství mezi zúčastněnými stranami. Hlava IV se týká správy programu. Podrobně popisuje úlohu čtyř hlavních aktérů tohoto programu, konkrétně Komise, Agentury Evropské unie pro kosmický program, Evropské kosmické agentury a členských států, a vztahy mezi těmito jednotlivými aktéry.

Hlava V se zabývá bezpečností, jež je obzvlášť důležitá s ohledem na strategickou povahu několika složek programu a vazby mezi vesmírem a bezpečností. Je třeba dosáhnout vysoké úrovně bezpečnosti a udržet ji zavedením efektivních mechanismů pro správu založených z velké části na zkušenostech členských států a na zkušenostech, jež v posledních letech získala Komise. Stejně jako jakýkoli program, jenž má strategický rozměr, musí i tento program projít nezávislou bezpečnostní akreditací na základě příslušných norem v tomto ohledu. Hlava VI se týká složek Galileo a EGNOS. Tato ustanovení jsou z velké části založena na příslušných ustanoveních nařízení (EU) č. 1285/2013 o GNSS, byla však aktualizována a podle potřeby upravena s přihlédnutím mimo jiné k tomu, že tyto dva systémy jsou nyní v provozu a staly se složkami zastřešujícího kosmického programu Unie. Hlava VII se týká složky Copernicus. Některá ustanovení této hlavy jsou velmi podobná ustanovením obsaženým v současném nařízení (EU) č. 377/2014 o programu Copernicus, odrážejí nicméně určitý významný vývoj systému zaměřený na zpracování a správu dat a zavedení zastřešujícího právního rámce. Hlava VIII stanoví podrobnosti týkající se ostatních složek kosmického programu Unie, zejména SST a GOVSATCOM. Zatímco ustanovení týkající se SST vycházejí z ustanovení, která již byla uvedena v rozhodnutí č. 541/2014/EU o SST, oddíl o složce GOVSATCOM je úplně nový. V hlavě IX dochází ke změně názvu Agentury pro evropský GNSS na Agenturu Evropské unie pro kosmický program a mění se některá provozní pravidla agentury v současnosti obsažená v nařízení (EU) č. 912/2010. Tyto změny odrážejí především novou úlohu agentury, jejíž úkoly se rozšiřují tak, aby potenciálně zahrnovaly všechny složky kosmického programu Unie. Hlava X stanoví různá ustanovení, hlava XI ustanovení o přenesení pravomoci a prováděcích opatřeních a hlava XII závěrečná ustanovení. •Začleňování otázek klimatu Návrh Komise pro víceletý finanční rámec na období 2021–2027 stanoví ambicióznější cíl pro začleňování oblasti klimatu do všech programů EU, přičemž má být obecně dosaženo toho, aby 25 % výdajů EU přispívalo k cílům v oblasti klimatu. Příspěvek tohoto programu ke splnění tohoto celkového cíle bude sledován pomocí systému klimatických ukazatelů EU na vhodné úrovni rozčlenění, včetně použití přesnějších metodik, jsou-li k dispozici. Komise bude i nadále každoročně předkládat informace z hlediska prostředků na závazky v souvislosti s každoročním návrhem rozpočtu. S cílem podpořit plné využití potenciálu programu k plnění cílů v oblasti klimatu bude Komise usilovat o identifikaci příslušných opatření během přípravy, provádění, přezkumu a hodnocení programu. 2018/0236 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se zavádí kosmický program Unie a Agentura Evropské unie pro kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013, (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (Text s významem pro EHP) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům:

(1)Kosmická technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů. Kosmický průmysl Unie již patří mezi nejkonkurenceschopnější na světě. Ale nástup nových aktérů a vývoj nových technologií od základů mění tradiční průmyslové modely. Proto je zásadní, aby Unie zůstala vůdčím mezinárodním aktérem s velkou svobodou jednání v oblasti vesmíru, podporovala vědecký a technický pokrok a posilovala konkurenceschopnost a inovační kapacitu kosmického odvětví v Unii, zejména malých a středních podniků, začínajících podniků a inovačních podniků. (2)Rozvoj kosmického odvětví je historicky spjat s bezpečností. Zařízení, díly a nástroje používané v kosmickém odvětví jsou v mnoha případech zbožím dvojího užití. Možností, které vesmír nabízí pro bezpečnost Unie a jejích členských států, by se proto mělo využít. (3)Unie vyvíjí vlastní kosmické iniciativy a programy od konce 90. let, konkrétně evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) a poté programy Galileo a Copernicus, které reagují na potřeby občanů Unie a na požadavky veřejných politik. Nejenže je zapotřebí zajistit kontinuitu uvedených iniciativ, ale také musí být zdokonaleny, aby zůstaly na špičce s ohledem na nový technologický vývoj a transformace v oblastech digitálních, informačních a komunikačních technologií, odpovídaly novým potřebám uživatelů a byly schopny naplňovat politické priority, jako je změna klimatu, včetně monitorování změn v Arktidě, bezpečnost a obrana. (4)Unie si potřebuje zajistit svobodu jednání a autonomii, aby měla přístup do vesmíru a byla schopna ho bezpečně využívat. Proto je zásadní, aby si zachovala autonomní, spolehlivý a nákladově efektivní přístup do vesmíru, zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu a technologii, veřejnou bezpečnost a bezpečnost Unie a jejích členských států. Komise by proto měla mít možnost sdružit služby vypouštění do vesmíru na evropské úrovni, a to jak pro vlastní potřebu, tak i na základě žádosti jiných subjektů pro jejich potřeby, včetně členských států, v souladu s ustanoveními čl. 189 odst. 2 Smlouvy. Rovněž je důležité, aby Unie měla i nadále moderní, efektivní a flexibilní zařízení infrastruktury vypuštění do vesmíru. Vedle opatření přijatých členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou by Komise měla zvážit způsoby, jak tato zařízení podpořit. Zejména v případech, kdy má být zachována nebo modernizována pozemní kosmická infrastruktura, která je nezbytná pro vypuštění do vesmíru v souladu s potřebami programu, by mělo být možné tyto úpravy částečně financovat v rámci programu, a to v souladu s finančním nařízením a tehdy, pokud lze stanovit jasnou přidanou hodnotu EU, s ohledem na dosažení lepší nákladové efektivnosti programu. (5)Za účelem posílení konkurenceschopnosti kosmického průmyslu Unie a získání kapacit v oblasti navrhování, budování a provozu svých vlastních systémů by Unie měla podporovat vytváření, růst a rozvoj celého kosmického průmyslu. Vytvoření modelu stimulujícího podniky a inovace by mělo být na evropské, regionální a vnitrostátní úrovni podporováno zřízením kosmických center, která propojují kosmické, digitální a uživatelské odvětví. Unie by měla podporovat expanzi kosmických společností se sídlem v Unii, aby jim pomohla uspět, a to i podporou jejich přístupu k rizikovému financování s ohledem na skutečnost, že v Unii chybí odpovídající přístup k soukromému kapitálu pro začínající podniky v kosmickém odvětví, a vytvářením inovačních partnerství (přístup první smlouvy). (6)Díky svému záběru a potenciálu pomáhat při řešení globálních výzev má kosmický program Unie („program“) silný mezinárodní rozměr. Proto by Komise měla být schopna jménem Unie řídit a koordinovat činnosti na mezinárodní scéně, především aby bránila zájmy Unie a jejích členských států na mezinárodních fórech, mimo jiné také v oblasti kmitočtů, propagovala technologii a průmysl Unie a podporovala spolupráci v oblasti odborné přípravy, přičemž je třeba brát v úvahu nutnost zajistit vzájemnost práv a povinností dotčených stran. Je obzvláště důležité, aby Unie byla zastoupena Komisí v orgánech mezinárodního programu Cospas-Sarsat nebo v příslušných odvětvových orgánech OSN, včetně Organizace pro výživu a zemědělství, jakož i v rámci Světové meteorologické organizace. (7)Komise by měla spolu s členskými státy a vysokým představitelem podporovat odpovědné chování ve vesmíru a prozkoumat možnost přistoupení k příslušným úmluvám OSN. (8)Program sdílí podobné cíle s dalšími programy Unie, zejména s programem Horizont Evropa, fondem InvestEU, Evropským obranným fondem a fondy podle nařízení (EU) [nařízení o společných ustanoveních]. Proto by se mělo počítat s kumulativním financováním z uvedených programů za předpokladu, že se vztahují na stejné nákladové položky, a to zejména prostřednictvím ujednání pro doplňkové financování z programů Unie, umožňují-li to způsoby řízení, – buď postupně, střídavě, nebo kombinací finančních prostředků, včetně na společné financování opatření, umožňujícím pokud možno inovační partnerství a operace kombinování zdrojů. Během provádění programu by proto Komise měla podporovat synergie s dalšími souvisejícími programy Unie, které by tam, kde je to možné, umožnily využít přístup k rizikovému financování, inovačním partnerstvím a kumulativnímu nebo kombinovanému financování. (9)Cíle politiky tohoto programu budou rovněž řešeny jako oblasti způsobilé pro finanční a investiční operace prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky fondu InvestEU, zejména v rámci jeho oken pro politiku udržitelné infrastruktury a výzkumu, inovací a digitalizace. Finanční podpora by se měla přiměřeným způsobem využívat k řešení selhání trhu nebo suboptimálních investičních situací a opatření by neměla zdvojovat či vytěsňovat soukromé financování ani narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Opatření by měla mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. (10)Soudržnost a synergie mezi programem Horizont Evropa a tímto programem podpoří konkurenceschopné a inovativní evropské kosmické odvětví; posílí autonomii Evropy v přístupu do vesmíru a jeho využívání ve stabilním a bezpečném prostředí a posílí úlohu Evropy jako globálního aktéra. Průlomová řešení v programu Horizont Evropa budou podporována daty a službami poskytovanými prostřednictvím programu výzkumné a inovační komunitě. (11)Je důležité, aby Unie vlastnila veškeré hmotné a nehmotné prostředky vytvořené nebo vyvinuté prostřednictvím veřejných zakázek, které v rámci svého kosmického programu financuje. Aby se zajistilo plné respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví, je třeba uzavřít se stávajícími vlastníky nezbytná ujednání. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tento majetek zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. (12)Toto nařízení stanoví finanční krytí programu, které má představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu. (13)Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu a cíle udržitelného rozvoje Organizace spojených národů tento program přispěje k začleňování opatření v oblasti klimatu a k dosažení obecného cíle, aby 25 % rozpočtových výdajů EU podporovalo cíle v oblasti klimatu. Během přípravy a provádění programu budou určena příslušná opatření, jež budou znovu posouzena v souvislosti s příslušnými hodnoceními a postupy přezkumu. (14)Jakékoli příjmy pocházející z programu by měla vybírat Unie, aby částečně kompenzovala předchozí investice, a tyto příjmy by měly sloužit k podpoře cílů programu. Ze stejného důvodu by ve smlouvách uzavřených se subjekty soukromého sektoru mělo být možné stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů. (15)Vzhledem k tomu, že program je v zásadě financován Unií, měly by smlouvy na veřejné zakázky uzavřené v rámci tohoto programu splňovat pravidla Unie. V uvedeném kontextu by Unie měla rovněž odpovídat za vymezení cílů, které mají být v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek sledovány. (16)Program využívá komplexní a neustále se vyvíjející technologie. Z využívání takových technologií plyne pro smlouvy na veřejné zakázky uzavírané v rámci tohoto programu nejistota a riziko, jelikož uvedené zakázky zahrnují dlouhodobé závazky k poskytování zařízení nebo služeb. Proto jsou vedle pravidel stanovených ve finančním nařízení zapotřebí zvláštní opatření týkající se veřejných zakázek. Mělo by tudíž být možné zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo určit minimální úroveň subdodávek. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro složky programu charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto by mělo být možné, aby byly smlouvy na zakázky uzavírány, aniž by byla stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie. (17)Pro splnění cílů programu je důležité, aby bylo možné ve vhodných případech využít kapacit nabízených veřejnými a soukromými subjekty Unie činnými v oblasti vesmíru a aby bylo možné pracovat na mezinárodní úrovni se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. Z tohoto důvodu je třeba stanovit možnost využívat všechny příslušné nástroje stanovené finančním nařízením (zejména granty, ceny a finanční nástroje), různé metody řízení (například přímé a nepřímé řízení, partnerství veřejného a soukromého sektoru a společné podniky) a společná zadávací řízení. (18)Konkrétněji u grantů zkušenosti ukázaly, že rozšiřování uživatelské základny, maximalizace využívání ze strany trhu a obecná informační činnost fungují lépe decentralizovaně, nežli když Komise uplatňuje přístup shora dolů. Poukázky, které jsou formou finanční podpory od příjemce grantu třetím stranám, patřily k opatřením s největší úspěšností u nových účastníků na trhu a malých a středních podniků. Omezoval je však strop pro finanční podporu uložený finančním nařízením. Tento strop by proto měl být v případě kosmického programu EU zvýšen, aby bylo možné udržet krok s rostoucím potenciálem tržních aplikací v kosmickém odvětví. (19)Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinášet výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku neplnění. Přitom by se mělo zvážit využití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady podle [čl. 125 odst. 1] finančního nařízení. (20)Na tento program se vztahuje nařízení (EU, Euratom) [nové finanční nařízení] („finanční nařízení“). Stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého plnění, finanční pomoci, finančních nástrojů a rozpočtových záruk.

(21)Podle [odkaz bude příslušným způsobem aktualizován podle nového rozhodnutí o ZZÚ: článku 88 rozhodnutí Rady …/…/EU] by měly být osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích (ZZÚ) způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je příslušná zámořská země nebo území spojeno. (22)Na toto nařízení se vztahují horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména postupy pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého plnění a umožňují kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 SFEU se týkají rovněž ochrany rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se dodržování zásad právního státu v členských státech, neboť jejich dodržování je základní podmínkou řádného finančního řízení a efektivního financování z prostředků EU. (23)V souladu s finančním nařízením, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 , nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením Rady (EU) 2017/1939 mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména může Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádět v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 a nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, aby zjistil, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 může Úřad evropského veřejného žalobce vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 . V souladu s finančním nařízením musí všechny osoby nebo subjekty, které přijímají finanční prostředky Unie, plně spolupracovat při ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Úřadu evropského veřejného žalobce a Evropskému účetnímu dvoru (EÚD) nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie udělily rovnocenná práva. (24)Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o EHP, která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Třetí země se mohou účastnit i na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení za účelem udělení nezbytných práv a přístupu příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), jakož i Evropskému účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. (25)Řádná správa programu vyžaduje striktní dělbu odpovědnosti a úkolů mezi jednotlivé zapojené subjekty, aby se zabránilo zdvojování úsilí a omezila se překročení nákladů a zpoždění. (26)Členské státy jsou v oblasti vesmíru aktivní již dlouho. Mají systémy, infrastrukturu, vnitrostátní agentury a subjekty související s vesmírem. Proto mohou k programu výrazně přispět, zejména k jeho provádění, a mělo by se požadovat, aby s Unií na podpoře služeb a aplikací programu plně spolupracovaly. Komise by měla být schopna mobilizovat prostředky, které mají členské státy k dispozici, mohla by členské státy pověřit neregulatorními úkoly při provádění programu a mohla by využívat jejich pomoci. Dotčené členské státy by mimo to měly učinit veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany pozemních stanic nacházejících se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně a s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby kmitočty nezbytné pro program byly dostupné a aby byly chráněny způsobem, který umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na nabízených službách založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra. (27)Komisi, jako prosazovateli obecného zájmu Unie, náleží program provádět, nést celkovou odpovědnost a propagovat jeho využití. Za účelem optimalizace zdrojů a pravomocí různých zúčastněných stran by Komise měla mít možnost určité úkoly přenést. Komise má navíc nejlepší předpoklady k tomu, aby stanovila hlavní technické a provozní specifikace nezbytné k provádění systémů a rozvoji služeb. (28)Posláním Agentury Evropské unie pro kosmický program („agentury“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením (EU) č. 912/2010 a navazuje na ni, je přispívat k programu, zejména pokud jde o bezpečnost. Agentura by proto měla být pověřena určitými úkoly souvisejícími s bezpečností a podporou programu. Zvláště v souvislosti s bezpečností a vzhledem ke svým zkušenostem v této oblasti by agentura měla být odpovědná za úkoly spojené s bezpečnostní akreditací pro všechna opatření Unie v kosmickém odvětví. Dále by měla vykonávat úkoly, které jí Komise svěří prostřednictvím jedné či více dohod o přiznání příspěvku vztahujících se na různé další zvláštní úkoly související s programem. (29)Evropská kosmická agentura je mezinárodní organizací s rozsáhlými odbornými znalostmi v oblasti vesmíru, která v roce 2004 uzavřela s Evropským společenstvím rámcovou dohodu. Je tudíž důležitým partnerem při provádění programu, se kterým je třeba navázat veškeré odpovídající vztahy. V tomto ohledu a v souladu s finančním nařízením je důležité uzavřít s Evropskou kosmickou agenturou dohodu o finančním rámcovém partnerství, která upraví veškeré finanční vztahy mezi Komisí, agenturou a Evropskou kosmickou agenturou a zajistí jejich soudržnost a soulad s rámcovou dohodou s Evropskou kosmickou agenturou, zejména s článkem 5 této dohody. Jelikož však Evropská kosmická agentura není institucí Unie a nevztahuje se na ni právo Unie, je za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států důležité, aby taková dohoda byla podmíněna zavedením vhodných provozních pravidel v Evropské kosmické agentuře. Dohoda by měla rovněž obsahovat všechna ustanovení nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie. (30)Fungování střediska SATCEN jako evropské autonomní kapacity poskytující produkty a služby, které jsou výsledkem využívání příslušných kosmických prostředků a doplňujících dat, včetně satelitních a leteckých snímků, má zásadní význam pro posilování společné zahraniční a bezpečnostní politiky. V tomto smyslu bude středisko SATCEN maximalizovat synergie a doplňkovost s dalšími aktivitami Unie, zejména s programem a jeho složkami. (31)Za účelem strukturálního zasazení uživatelského zastoupení do správy složky GOVSATCOM a sdružení potřeb uživatelů a požadavků napříč hranicemi mezi státy a civilní a vojenskou sférou by příslušné subjekty Unie s těsnými vazbami na uživatele, např. Evropská obranná agentura, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva, útvar schopnosti vojenského plánování a vedení / útvar schopnosti civilního plánování a vedení a středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události, měly zastávat koordinační úlohu pro zvláštní skupiny uživatelů. Na sdružené úrovni by agentura a Evropská obranná agentura měly v příslušných případech zastupovat civilní a vojenské uživatelské skupiny a mohou monitorovat provozní využívání, poptávku, soulad s požadavky a vývoj potřeb a požadavků. (32)Vzhledem k významu činností souvisejících s vesmírem pro hospodářství Unie a životy občanů Unie, charakteru dvojího užití systémů a aplikacím založeným na uvedených systémech by dosažení a zachování vysokého stupně bezpečnosti mělo být jednou z hlavních priorit programu, zejména za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států, a to i v souvislosti s utajovanými a jinými citlivými neutajovanými informacemi. (33)Komise a vysoký představitel, vždy ve své příslušné oblasti působnosti, by měli zajistit bezpečnost programu v souladu s tímto nařízením a v příslušných případech s rozhodnutím Rady 2014/496/SZBP. (34)Správa bezpečnosti programu by se měla zakládat na třech hlavních zásadách. Zaprvé je nezbytně nutné, aby byly v co největší míře zohledněny rozsáhlé a jedinečné zkušenosti členských států v oblasti bezpečnosti. Zadruhé, aby se předešlo střetům zájmů a jakýmkoli nedostatkům při uplatňování bezpečnostních pravidel, musí být provozní funkce odděleny od funkcí týkajících se bezpečnostní akreditace. Zatřetí subjekt odpovědný za řízení všech složek programu nebo jejich části má rovněž nejlepší předpoklady pro to, aby řídil bezpečnost úkolů, jež mu byly svěřeny. Řádná správa bezpečnosti rovněž vyžaduje, aby úlohy byly vhodným způsobem rozděleny mezi různé aktéry. Vzhledem k tomu, že je Komise odpovědná za program, měla by určit obecné bezpečnostní požadavky použitelné pro jednotlivé složky programu. (35)S ohledem na jedinečnost a složitost programu a jeho vazby s bezpečností by se v případě bezpečnostní akreditace mělo postupovat podle uznávaných a zavedených zásad. Proto je nezbytné, aby se činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace prováděly na základě kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a jejích členských států úsilím o dosažení konsensu a zapojení všech, jichž se otázka bezpečnosti týká, a aby byl zaveden postup pro soustavné monitorování rizik. Rovněž je nezbytně nutné, aby byla technická stránka činností v oblasti bezpečnostní akreditace svěřena odborníkům, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů a kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni. (36)Aby se zajistilo bezpečné předávání informací, měla by být zavedena vhodná pravidla, která zajistí rovnocennost bezpečnostních pravidel pro různé veřejné a soukromé subjekty, jakož i pro fyzické osoby, které jsou do provádění programu zapojeny. (37)Jedním z hlavních cílů programu je zajištění bezpečnosti a strategické autonomie Unie, posílení její schopnosti jednat v řadě odvětví, zejména v oblasti bezpečnosti, a využití možností, které pro bezpečnost Unie a jejích členských států vesmír nabízí. Tento cíl vyžaduje přísná pravidla pro způsobilost subjektů, které se mohou účastnit činností financovaných v rámci programu, jež vyžadují přístup k utajovaným informacím EU nebo k citlivým neutajovaným informacím. (38)Stále více klíčových hospodářských odvětví, zejména doprava, telekomunikace, zemědělství a energetika, čím dál tím více využívá systémy družicové navigace, nemluvě o synergiích s činnostmi spojenými s bezpečností a obranou Unie a jejích členských států. Plná kontrola družicové navigace by proto měla Unii zaručit technologickou nezávislost, a to i v dlouhodobějším horizontu, pokud jde o součásti zařízení infrastruktury, a zajistit její strategickou autonomii. (39)Cílem systému Galileo je zřídit a provozovat první globální infrastrukturu družicové navigace a určování polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely a již mohou využívat nejrůznější veřejné a soukromé subjekty v Evropě i ve světě. Systém Galileo funguje nezávisle na dalších stávajících či budoucích systémech, čímž přispívá mimo jiné ke strategické autonomii Unie. Druhá generace systému by měla být postupně zavedena před rokem 2030, nejprve s omezenou provozní kapacitou. (40)Cílem systému EGNOS je zlepšit kvalitu otevřených signálů ze stávajících globálních systémů družicové navigace, zejména otevřených signálů vydávaných systémem Galileo. Služby poskytované systémem EGNOS by měly přednostně pokrývat území členských států nacházející se v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Azory, Kanárské ostrovy a Madeira, s cílem pokrýt uvedená území do konce roku 2025. Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS by mohlo být rozšířeno do dalších oblastí světa, pokud je to technicky proveditelné, a v případě služby pro zajištění bezpečnosti života na základě mezinárodních dohod. Aniž je dotčeno nařízení [2018/XXXX] [nařízení o agentuře EASA] a nezbytné monitorování kvality služeb poskytovaných systémem Galileo pro účely letectví, je třeba mít na paměti, že ačkoli signály vydávané systémem Galileo lze účinně využívat pro snazší určení polohy letadla, mohou být v Evropě služby uspořádání letového provozu (ATM) a letové navigační služby (ANS) tvořeny pouze místními nebo regionálními systémy zesílení signálu, jako je EGNOS.

(41)Je nezbytně nutné, aby byla zajištěna kontinuita, udržitelnost a budoucí dostupnost služeb poskytovaných systémy Galileo a EGNOS. V kontextu měnícího se prostředí a rychle se vyvíjejícího trhu by měl jejich rozvoj též pokračovat a měly by být připravovány nové generace těchto systémů. (42)Aby se maximalizovalo jejich využití, měly by se otevřená služba a vysoce přesná služba systému Galileo a otevřená služba a služba pro zajištění bezpečnosti života systému EGNOS uživatelům poskytovat bezplatně. (43)Termín „obchodní služba“ použitý v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 již není s ohledem na vývoj uvedené služby vyhovující. Namísto něj by měly být určeny dvě samostatné služby, konkrétně vysoce přesná služba a služba ověření pravosti. (44)V zájmu optimalizace využití poskytovaných služeb by služby poskytované systémy Galileo a EGNOS měly být slučitelné a interoperabilní mezi sebou a, pokud možno, s ostatními systémy družicové navigace a s klasickými prostředky navigace, pokud je taková slučitelnost nebo interoperabilita uvedena v určité mezinárodní dohodě a aniž by tím byl dotčen cíl strategické autonomie Unie. (45)S ohledem na význam, jaký má pro systémy Galileo a EGNOS jejich pozemní infrastruktura, a na její dopad na bezpečnost těchto systémů by umístění této infrastruktury měla určit Komise. Pozemní infrastruktura systémů by i nadále měla být zaváděna na základě otevřeného a transparentního procesu. (46)Za účelem maximalizace socioekonomických přínosů systémů Galileo a EGNOS, zejména v oblasti bezpečnosti, by se mělo podporovat využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a Galileo v jiných politikách Unie, je-li to odůvodněné a přínosné. (47)Složka Copernicus by měla zajistit autonomní přístup k environmentálním poznatkům a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformační služby, díky čemuž by Unie mohla docílit nezávislého rozhodování a jednání mimo jiné v oblastech životního prostředí, změny klimatu, civilní ochrany, bezpečnosti a digitální ekonomiky. (48)Složka Copernicus by měla vycházet z činností a úspěchů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014, kterým se zavádí program Unie pro pozorování a monitorování Země (Copernicus), jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech, kterým se zřizuje předchozí program pro Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností, a měla by zajistit kontinuitu s těmito činnostmi a úspěchy s přihlédnutím k posledním trendům ve výzkumu, technologickému pokroku a inovacím ovlivňujícím oblast pozorování Země, jakož i k vývoji analýz dat velkého objemu a umělé inteligence a souvisejícím strategiím a iniciativám na úrovni Unie . V co největší možné míře by měla využívat kapacity pro pozorování z vesmíru členských států, Evropské kosmické agentury, organizace EUMETSAT , jakož i dalších subjektů, včetně obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k rozvoji životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Je-li to proveditelné a vhodné, měla by také využívat dostupných dat in situ a pomocných dat poskytovaných zejména členskými státy v souladu se směrnicí 2007/2/ES . Komise by měla spolupracovat s členskými státy a Evropskou agenturou pro životní prostředí, aby se zajistil efektivní přístup a využívání souborů dat in situ pro složku Copernicus. (49)Složka Copernicus by měla být prováděna v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES o opakovaném použití informací veřejného sektoru pozměněné směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/37/EU ze dne 26. června 2013, kterou se mění směrnice 2003/98/ES o opakovaném použití informací veřejného sektoru, kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst v Unii. Data složky Copernicus a informace složky Copernicus by měly být dostupné volně a bez omezení. (50)Složka Copernicus je programem, který vychází z uživatelských potřeb. Její rozvoj by se měl tudíž zakládat na vyvíjejících se požadavcích hlavních uživatelů složky Copernicus a současně by měl rovněž zohledňovat nově vznikající veřejné či soukromé uživatelské skupiny. Složka Copernicus by měla vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně těch, které se týkají provádění, a monitorování politik Unie, jež vyžadují trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a validaci požadavků. (51)Copernicus je již v provozu. Proto je důležité zajistit kontinuitu infrastruktury a služeb, které jsou již zavedeny, při současné adaptaci na měnící se tržní prostředí, především na nástup soukromých subjektů v oblasti vesmíru („New Space“) a sociálně politický vývoj vyžadující rychlou reakci. To vyžaduje nové vymezení funkční struktury složky Copernicus, aby se lépe zohlednil posun od první fáze provozních služeb k poskytování pokročilých a cílenějších služeb novým uživatelským skupinám a posílení navazujících trhů s přidanou hodnotou. Za tímto účelem by její další provádění mělo uplatňovat přístup sledující datový hodnotový řetězec, tj. získávání dat, zpracování, distribuce a využívání dat a informací, činnosti rozšiřování uživatelské základny a maximalizace využívání ze strany trhu, zatímco proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa určí výzkumné a inovační činnosti, které by měly složku Copernicus využívat. (52)S ohledem na získávání dat by činnosti v rámci složky Copernicus měly mít za cíl dokončení a údržbu stávající kosmické infrastruktury, přípravu dlouhodobé výměny družic na konci jejich životnosti, jakož i zahájení nových misí zaměřených na nové pozorovací systémy s cílem pomoci řešit výzvu globální změny klimatu (např. monitorování antropogenních emisí CO2 a jiných skleníkových plynů). Činnosti v rámci složky Copernicus by měly rozšířit pokrytí globálního monitorování polárních regionů a podporovat zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, povinné monitorování životního prostředí a podávání zpráv a inovativní environmentální aplikace (např. pro monitorování plodin, vodohospodářství a lepší monitorování požárů). Při tom by měla složka Copernicus aktivovat a maximálně využít investice provedené v rámci předchozího období financování (2014–2020) a současně by měla prozkoumat nové provozní a obchodní modely pro další doplnění kapacit složky Copernicus. Složka Copernicus by měla rovněž stavět na úspěšných partnerstvích s členskými státy, aby v rámci vhodných mechanismů správy dále rozvíjela svůj bezpečnostní rozměr, a reagovala tak na vyvíjející se potřeby uživatelů v oblasti bezpečnosti. (53)V rámci funkce zpracování dat a informací by měla složka Copernicus zajistit dlouhodobou udržitelnost a další vývoj hlavních služeb složky Copernicus poskytujících informace za účelem uspokojení potřeb veřejného sektoru a potřeb vyplývajících z mezinárodních závazků Unie a za účelem maximalizace příležitostí pro komerční využití. Složka Copernicus by měla zejména na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni přinášet informace o stavu atmosféry; informace o stavu oceánů; informace na podporu monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a unijních politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu zvládání mimořádných událostí, mimo jiné prostřednictvím prevence, zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb. (54)Při provádění služeb složky Copernicus se Komise může obrátit na příslušné subjekty, příslušné agentury Unie, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo na kterýkoli jiný příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý pro dohodu o přiznání příspěvku. Při výběru těchto subjektů by Komise měla zajistit, aby nedošlo k přerušení provozních činností a poskytování služeb a aby, jde-li o bezpečnostně citlivá data, dotčené subjekty měly v souvislosti se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou (SZBP) a zejména se společnou bezpečnostní a obrannou politikou (SBOP) kapacity v oblasti včasného varování a monitorování krizí. (55)Provádění služeb složky Copernicus by mělo usnadňovat veřejné využívání služeb, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráci s členskými státy a dalšími stranami. Za tímto účelem by Komise a její pověřené subjekty poskytující služby měly úzce spolupracovat s různými uživatelskými skupinami v Evropě na dalším vývoji služeb složky Copernicus a informačního portfolia, aby se zajistilo, že budou uspokojeny vyvíjející se potřeby veřejného sektoru a politiky, a bude tak možné maximalizovat využívání dat pozorování Země. Komise a členské státy by spolu měly v případě složky Copernicus spolupracovat za účelem vývoje složky in situ a usnadnění integrace souborů dat in situ do souborů kosmických dat pro modernizované služby složky Copernicus. (56)Data a informace vyprodukované v rámci složky Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropské trhy v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst v Unii. Takové poskytování by mělo i nadále přinášet data a informace s vysokou úrovní konzistentnosti, kontinuity, spolehlivosti a kvality. To vyžaduje rozsáhlý a uživatelsky vstřícný přístup k datům a informacím složky Copernicus a jejich zpracovávání a využívání na různých úrovních včasnosti, a z toho důvodu by Komise měla i nadále uplatňovat integrovaný přístup, jak na úrovni EU, tak i na úrovni členských států, který též umožňuje integraci s dalšími zdroji dat a informací. Složka Copernicus by měla v členských státech dále podporovat své služby přístupu k datům a informacím (DIAS) a vytvářet synergie s jejich prostředky za účelem maximalizace a posílení využívání dat a informací složky Copernicus trhem. (57)Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetích stran s cílem usnadnit jejich využívání v rámci složky Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetích stran. Jelikož některá data a informace složky Copernicus, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, mohou být v řádně odůvodněných případech přijata opatření, jimiž bude rizikům a hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno. (58)Ustanovení právních aktů přijatých podle dřívějších nařízení bez data konce platnosti by měla zůstat v platnosti, nejsou-li v rozporu s novým nařízením. To se týká zejména nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013, které stanoví registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a určuje kritéria pro omezení přístupu ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES. (59)Za účelem propagace a usnadnění používání dat pozorování Země a technologií pro toto pozorování ze strany místních orgánů, malých a středních podniků, vědců a výzkumných pracovníků je třeba prostřednictvím činností zaměřených na rozšiřování uživatelské základny podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat složky Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány. Za tímto účelem by Komise a členské státy měly usilovat o vytvoření užších vazeb mezi složkou Copernicus a unijními a vnitrostátními politikami, aby se podpořila poptávka po komerčních aplikacích a službách a podniky, zvláště malé a střední podniky a začínající podniky, měly možnost vyvíjet aplikace založené na datech a informacích složky Copernicus, s cílem rozvíjet v Evropě konkurenceschopný ekosystém dat pozorování Země. (60)V mezinárodní oblasti by měla složka Copernicus poskytovat přesné a spolehlivé informace pro spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a na podporu vnější politiky a politiky rozvojové spolupráce Unie. Složka Copernicus by měla být považována za evropský příspěvek ke Globální soustavě systémů pozorování Země (GEOSS), Výboru pro družice k pozorování Země (CEOS), konferenci smluvních stran (COP) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) z roku 1992 a sendajskému rámci pro snižování rizika katastrof. Měla by zavést nebo udržovat vhodnou spolupráci s příslušnými odvětvovými orgány OSN a Světovou meteorologickou organizací.

(61)Komise by se při provádění složky Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezinárodní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o Evropskou kosmickou agenturu, pro účely vývoje a zadávání zakázek v oblasti kosmických prostředků, přístupu k datům a provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o organizaci EUMETSAT pro účely provozování zvláštních misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem. V oblasti služeb by Komise měla vhodným způsobem těžit ze zvláštních kapacit poskytovaných agenturami Unie, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž, jakož i mezivládním Evropským centrem pro střednědobé předpovědi počasí a evropskými investicemi, které již byly vynaloženy na služby monitorování mořského prostředí prostřednictvím Mercator Ocean. V oblasti bezpečnosti se bude společně s vysokým představitelem usilovat o komplexní přístup na úrovni Unie. Společné výzkumné středisko (JRC) Komise bylo od počátku iniciativy GMES aktivně zapojeno a podpořilo vývoj pro systém Galileo a kosmické počasí. Podle nařízení (EU) č. 377/2014 JRC řídí službu programu Copernicus na podporu krizového řízení a globální složku služby monitorování území; přispívá k přezkumu kvality a vhodnosti pro daný účel produktů a informací a k budoucímu vývoji. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technické poradenství JRC pro účely provádění programu. (62)V návaznosti na žádosti Evropského parlamentu a Rady Unie prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru , zřídila rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST). Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro zabezpečení, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Složka SST má proto zásadní význam pro zachování kontinuity složek programu a jejich přispění k politikám Unie. Snahou předcházet síření kosmického smetí SST přispívá k zajištění udržitelného a zaručeného přístupu do vesmíru, který je globálním společným majetkem, a jeho využití. (63)Složka SST by měla dále rozvíjet výkonnost a autonomii kapacit SST. Za tímto účelem by mělo dojít k zavedení autonomního evropského katalogu kosmických objektů, vycházejícího z dat ze sítě senzorů SST. Složka SST by měla rovněž i nadále podporovat provoz a poskytování služeb SST. Vzhledem k tomu, že SST je systém, který vychází z potřeb uživatelů, měl by být zaveden vhodný mechanismus pro sběr požadavků uživatelů, včetně těch, jež se týkají bezpečnosti. (64)Poskytování služeb SST by mělo být založeno na spolupráci mezi Unií a členskými státy a na využívání stávajících i budoucích vnitrostátních odborných poznatků a prostředků, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím Evropské kosmické agentury nebo Unií. Mělo by být možné poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vzhledem k citlivé povaze SST by kontrola nad národními senzory a jejich provoz, údržba a obnova a zpracování údajů, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti zúčastněných členských států. (65)Členské státy s odpovídajícím vlastnictvím kapacit SST nebo přístupem k nim by měly být schopny účastnit se poskytování služeb SST. Mělo by se mít za to, že zúčastněné členské státy v konsorciu SST zřízeném podle rozhodnutí č. 541/2014/EU tato kritéria splňují. Uvedené členské státy by měly předložit návrh a prokázat soulad s dalšími prvky souvisejícími s provozním nastavením. Nebude-li předložen žádný návrh, měly by být tyto členské státy schopny předložit nabídky týkající se režimu specifické oběžné dráhy, například režimu nízké oběžné dráhy Země (LEO) a v příslušných případech režimu střední oběžné dráhy Země a geostacionárních oběžných drah (MEO a GEO). Pro výběr a organizaci zúčastněných členských států by měla být stanovena vhodná pravidla. (66)Jakmile bude složka SST vytvořena, měla by dodržovat zásadu doplňkovosti činností a kontinuity služeb SST vysoké kvality vycházejících z potřeb uživatelů a měla by se zakládat na nejlepších odborných znalostech. Složka SST by proto měla zamezit zbytečnému zdvojování úsilí. Jakékoli nadbytečné kapacity by měly být přísně omezeny, aby se zajistila kontinuita a kvalita služeb SST. Činnosti odborných týmů by měly pomoci tomuto zbytečnému zdvojování úsilí zabránit. (67)Navíc by složka SST měla rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny pro snižování množství kosmického smetí vydané Výborem OSN pro mírové využívání kosmického prostoru (COPUOS) a pokyny pro dlouhodobou udržitelnost činností ve vesmíru, nebo další iniciativy, aby se zajistila bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost činností ve vesmíru. V zájmu snížení rizika kolize by složka SST rovněž usilovala o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmického smetí a opatření pro jeho neutralizaci. Složka SST by měla přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru. Nárůst činností ve vesmíru může mít dopad na mezinárodní iniciativy v oblasti řízení kosmického provozu. Unie by měla tento vývoj monitorovat a může jej zohlednit v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období. (68)Složka SST a oblasti kosmického počasí a blízkozemních těles by měly zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy americkými, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména za účelem předcházení kolizím ve vesmíru, prevence šíření kosmického smetí a zvýšení připravenosti na vlivy mimořádných jevů kosmického počasí a blízkozemních těles. (69)Bezpečnostní výbor Rady doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti dat při provádění rozhodnutí č. 541/2014/EU. Za tímto účelem a s ohledem na již vykonanou práci by měly být zúčastněnými členskými státy vytvořeny vhodné struktury a postupy řízení rizik. (70)Mimořádné a významné jevy kosmického počasí mohou ohrozit bezpečnost občanů a narušit provozní činnosti kosmické a pozemní infrastruktury. Proto by v rámci programu měla být zřízena funkce týkající se kosmického počasí s cílem posuzovat rizika spojená s kosmickým počasím a odpovídající potřeby uživatelů, zvyšovat povědomí o rizicích spojených s kosmickým počasím, zajistit poskytování služeb kosmického počasí vycházejících z potřeb uživatelů a zlepšovat kapacity členských států produkovat službu kosmického počasí. Komise by měla stanovit priority ohledně odvětví, jimž mají být operační služby kosmického počasí poskytovány, s ohledem na potřeby uživatelů, rizika a technologickou připravenost. V dlouhodobém horizontu mohou být zohledněny potřeby dalších odvětví. Poskytování služeb na úrovni Unie v souladu s potřebami uživatelů bude vyžadovat cílené, koordinované a nepřetržité činnosti v oblasti výzkumu a vývoje na podporu rozvoje služeb kosmického počasí. Poskytování služeb kosmického počasí by mělo vycházet ze stávajících vnitrostátních a unijních kapacit a mělo by umožňovat širokou účast členských států a zapojení soukromého sektoru. (71)Bílá kniha Komise o budoucnosti Evropy, Římské prohlášení hlav států a předsedů vlád 27 členských států EU a několik usnesení Evropského parlamentu připomínají, že EU hraje důležitou úlohu při zajišťování bezpečné, zabezpečené a odolné Evropy, která dokáže řešit výzvy, jakými jsou například regionální konflikty, terorismus, kybernetické hrozby a rostoucí migrační tlaky. Bezpečný a zaručený přístup k družicovým komunikacím je nezbytným nástrojem pro aktéry v oblasti bezpečnosti a sdružování a sdílení tohoto klíčového bezpečnostního zdroje na úrovni Unie posiluje Unii, která chrání své občany. (72)Evropská rada z 19.–20. prosince 2013 ve svých závěrech uvítala přípravy v oblasti družicové komunikace na další generaci družicové komunikace v rámci státní správy (GOVSATCOM) prostřednictvím úzké spolupráce mezi členskými státy, Komisí a Evropskou kosmickou agenturou. Složka GOVSATCOM též byla označena za jeden z prvků Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016. Složka GOVSATCOM by měla přispět k reakci EU na hybridní hrozby, poskytovat podporu námořní strategii EU a politice EU pro arktickou oblast. (73)GOVSATCOM je program zaměřený na uživatele, který má silný bezpečnostní rozměr. Případy použití lze analyzovat pro tři hlavní skupiny: řešení krizí, jež může zahrnovat civilní a vojenské společné bezpečnostní a obranné mise a operace, přírodní a člověkem způsobené katastrofy, humanitární krize a mimořádné námořní události; dohled, který může zahrnovat ostrahu hranic, ostrahu předhraniční oblasti, ostrahu námořních hranic, námořní dohled a sledování nedovoleného obchodu; a klíčové infrastruktury, jež mohou zahrnovat diplomatickou síť, policejní komunikace, kritické infrastruktury (např. energie, doprava, vodní bariéry) a kosmické infrastruktury. (74)Družicová komunikace je zdroj omezený kapacitou, kmitočtem a zeměpisným pokrytím družic. Aby byla složka GOVSATCOM nákladově efektivní a těžila z úspor z rozsahu, musí optimalizovat vyvážení mezi poptávkou po službě GOVSATCOM ze strany oprávněných uživatelů a nabídkou poskytovanou v rámci smluv GOVSATCOM na družicové kapacity a služby. Vzhledem k tomu, že poptávka i potenciální nabídka se v průběhu času mění, je pro přizpůsobování služeb GOSVSATCOM zapotřebí stálé monitorování a flexibilita. Úspor z rozsahu lze dosáhnout pouze v případě dostatečně velkého souboru kapacit a služeb a uživatelské základny. (75)Provozní požadavky budou odvozeny podle analýzy případů použití. Na základě těchto provozních požadavků v kombinaci s bezpečnostními požadavky by mělo vzniknout portfolio služeb. Portfolio služeb by mělo stanovit použitelný základní scénář pro služby, jež mají být prostřednictvím složky GOVSATCOM poskytovány. Aby se zachovalo co možná nejlepší vyvážení poptávky po službách a jejich nabídky, bude pravděpodobně zapotřebí portfolio služeb GOVSATCOM pravidelně aktualizovat. (76)V první fázi složky GOVSATCOM (zhruba do roku 2025) bude využívána stávající kapacita soukromých subjektů a členských států. V této první fázi budou služby zaváděny postupně, nejprve pro uživatele na úrovni Unie. Pokud během první fáze podrobná analýza budoucí nabídky a poptávky ukáže, že tento přístup není pro pokrytí vyvíjející se poptávky dostačující, může být přijato rozhodnutí přejít do druhé fáze a vyvinout na zakázku další kosmickou infrastrukturu nebo kapacity prostřednictvím jednoho či více partnerství veřejného a soukromého sektoru, například s provozovateli družic Unie. (77)Aby se optimalizovaly dostupné zdroje družicové komunikace, byl zaručen přístup v nepředvídatelných situacích, jako jsou přírodní katastrofy, a zajistila se provozní efektivnost a krátké doby zpracování požadavků, jsou zapotřebí jedno nebo dvě centra GOVSATCOM. Pozemní segment by měl být navržen na základě provozních a bezpečnostních požadavků. Za účelem zmírnění rizik jej může tvořit několik fyzických míst. Mohou být zapotřebí další prvky pozemního segmentu, například základnové stanice. (78)Pro uživatele družicové komunikace je uživatelské zařízení tím nejdůležitějším operačním rozhraním. Přístup EU v oblasti GOSVSATCOM většině uživatelů umožňuje i nadále využívat jejich stávající uživatelské zařízení pro služby GOSVSATCOM, využívají-li technologií Unie. (79)Uživatelé uvedli, že v zájmu provozní efektivnosti je důležité usilovat o interoperabilitu uživatelského zařízení a o uživatelské zařízení, které může využívat různé družicové systémy. V této oblasti může být zapotřebí výzkum a vývoj. (80)Na úrovni provádění by úkoly a odpovědnost měly být rozděleny mezi specializované subjekty, jako jsou Evropská obranná agentura, ESVČ, Evropská kosmická agentura, agentura a další agentury Unie, tak, aby se zajistilo, že budou v souladu s jejich hlavní úlohou, zejména v případě uživatelských aspektů.

(81)Příslušný orgán GOVSATCOM má důležitou úlohu při monitorování toho, aby uživatelé a další vnitrostátní subjekty, které v rámci GOVSATCOM hrají určitou úlohu, dodržovali pravidla sdílení a prioritizace a bezpečnostní postupy stanovené v bezpečnostních požadavcích. Členský stát, který neurčil příslušný orgán GOVSATCOM, by měl v každém případě určit kontaktní místo pro řešení veškerých zaznamenaných případů rušení zasahujícího GOVSATCOM. (82)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se provozních požadavků pro služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM. To Komisi umožní definovat technické specifikace pro případy použití související s řízením krizí, dohledem a řízením klíčové infrastruktury, včetně sítí diplomatické komunikace. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (83)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se portfolia služeb pro služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM. To Komisi umožní definovat atributy, včetně zeměpisného pokrytí, kmitočtu, šířky pásma, uživatelského zařízení a bezpečnostních prvků. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. (84)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se pravidel sdílení a prioritizace pro využívání sdružených kapacit družicové komunikace GOVSATCOM. To Komisi umožní zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky a analýzu rizik a očekávané poptávky ze strany účastníků GOVSATCOM. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. (85)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se umístění infrastruktury pozemního segmentu složky GOVSATCOM. To Komisi umožní zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky pro výběr takových míst. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (86)Infrastruktura vyhrazená pro tento program může vyžadovat další výzkum a inovace, které mohou být podporovány v rámci programu Horizont Evropa, s cílem dosáhnout soudržnosti s činnostmi Evropské kosmické agentury v této oblasti. Synergie s programem Horizont Evropa by měly zajistit, aby byly výzkumné a inovační potřeby kosmického odvětví pojmenovány a začleněny do procesu strategického plánování výzkumu a inovací. Kosmická data a služby, které program volně zpřístupňuje, budou využity k vývoji průlomových řešení prostřednictvím výzkumu a inovací, včetně v rámci programu Horizont Evropa, zejména pro účely udržitelného zásobování potravinami a přírodními zdroji, monitorování klimatu, inteligentních měst, automatizovaných vozidel, bezpečnosti nebo zvládání katastrof. Proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa určí výzkumné a inovační činnosti, jež by měly využívat infrastruktur ve vlastnictví Unie, jako jsou Galileo, EGNOS a Copernicus. Výzkumné infrastruktury, zejména pozorovací sítě in situ, budou tvořit základní prvky infrastruktury pro pozorování in situ umožňující služby složky Copernicus. (87)Nařízení (EU) č. 912/2010 zřídilo agenturu Unie nazvanou Agentura pro evropský GNSS za účelem řízení určitých aspektů družicových navigačních programů Galileo a EGNOS. Toto nařízení zejména stanoví, že Agentura pro evropský GNSS bude pověřena novými úkoly, nikoli pouze v souvislosti se složkami Galileo a EGNOS, nýbrž i v souvislosti s jinými složkami programu, zejména bezpečnostní akreditací. Název, úkoly a organizační aspekty Agentury pro evropský GNSS tudíž musí být příslušným způsobem upraveny. (88)Vzhledem k rozšířené oblasti působnosti, jež se již nebude omezovat pouze na složky Galileo a EGNOS, by Agentura pro evropský GNSS měla být od nynějška změněna. V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností Agentury pro evropský GNSS, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí. (89)S ohledem na mandát agentury a úlohu Komise při provádění programu je vhodné stanovit, že některá z rozhodnutí učiněných správní radou by neměla být přijata, pokud zástupci Komise nehlasují kladně. (90)Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, jsou správní rada, rada pro bezpečnostní akreditaci a výkonný ředitel při výkonu svých povinností nezávislí a jednají ve veřejném zájmu. (91)Je možné a také pravděpodobné, že některé složky programu budou založeny na používání citlivé národní infrastruktury nebo národní infrastruktury spojené s bezpečností. V tomto případě je z důvodů národní bezpečnosti nezbytné stanovit, aby se zasedání správní rady a rady pro bezpečnostní akreditaci zúčastnili pouze zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní. (92)Aby se podpořilo co nejširší využívání služeb nabízených programem, by bylo vhodné zdůraznit, že data, informace a služby jsou poskytovány bez záruky. (93)Je třeba potvrdit, že Komise může při plnění některých svých úkolů, které nejsou regulačního rázu, případně a je-li to nezbytné využít technické pomoci některých externích subjektů. Tutéž technickou pomoc mohou při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto nařízení, využívat i jiné subjekty zapojené do veřejné správy programu. (94)Podle odstavců 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 je třeba hodnotit program na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků, zároveň však zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele, jako základ pro hodnocení účinků programu. (95)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. (96)V zájmu řádné veřejné správy, která vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programu, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, by zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem měli mít možnost podílet se na činnostech výboru zřízeného podle nařízení (EU) č. 182/2011 jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, měli mít možnost podílet i zástupci třetích zemí a mezinárodních organizací, které uzavřely mezinárodní dohodu s Unií. Zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem, třetích zemí a mezinárodních organizací nejsou oprávněni účastnit se hlasování výboru. (97)Za účelem zajištění účinného posouzení pokroku programu při plnění jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změnu přílohy X za účelem přezkumu nebo doplnění ukazatelů, bude-li to považováno za nezbytné, a za účelem doplnění tohoto nařízení o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména pak pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci Evropský parlament a Rada obdrží veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují. (98)Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože přesahuje finanční a technické možnosti jednotlivých členských států, a vzhledem k jeho rozsahu nebo účinkům jej tedy může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 SEU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: HLAVA I

OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět 1.Toto nařízení zavádí kosmický program Unie (dále jen „program“). Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování, jakož i pravidla pro provádění programu. 2.Tímto nařízením se zřizuje Agentura Evropské unie pro kosmický program (dále jen „agentura“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením (EU) č. 912/2010 a navazuje na ni, a jsou jím stanovena pravidla pro provoz této agentury. Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice: 1)„celistvým kosmickým objektem“ se rozumí jakýkoli kosmický objekt sloužící ke konkrétnímu účelu, včetně aktivních umělých družic a horních stupňů nosných raket; 2)„jevy kosmického počasí“ se rozumí přirozeně se vyskytující variace v kosmickém prostředí mezi Sluncem a Zemí, včetně slunečních erupcí, slunečních energetických částic, slunečního větru a výronu koronální hmoty, které mohou vést ke slunečním bouřím (geomagnetickým bouřím, bouřím slunečního záření a ionosférickým poruchám) s potenciálním dopadem na Zemi; 3)„blízkozemními tělesy“ se rozumí přírodní tělesa ve sluneční soustavě, která mohou potenciálně dopadnout na Zemi; 4)„kosmickým objektem“ se rozumí jakýkoli člověkem vytvořený objekt ve vesmíru; 5)„získáváním poznatků o situaci ve vesmíru“ („SSA“) se rozumí holistický přístup k hlavním kosmickým rizikům, která zahrnují kolize mezi družicemi a kosmickým smetím, úkazy kosmického počasí a blízkozemní tělesa; 6)„operací kombinování zdrojů“ se rozumí opatření podporovaná z rozpočtu EU, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory a/nebo finanční nástroje z rozpočtu EU s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; 7)„právním subjektem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která smí vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity v souladu s čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení; 8)„třetí zemí“ se rozumí země, která není členským státem Unie; 9)„informacemi SST“ se rozumí zpracovaná data SST, která jsou okamžitě pochopitelná pro příjemce; 10)„daty SST“ se rozumí fyzikální parametry kosmických objektů získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané pozorováním senzory SST v rámci složky pozorování a sledování vesmíru („SST“); 11)„zpětným spojením“ se rozumí služba využívaná v rámci globální služby