Tabulka č. 2: Podpora platební bilance do 31. prosince 2016 (výše jistiny v miliardách EUR)

Podporu platební bilance poskytuje v individuálních případech Rada na základě rozhodnutí kvalifikovanou většinou. Potenciálními příjemci podpory jsou členské státy mimo eurozónu, které se potýkají s vážnými problémy v oblasti platební bilance. Cílem podpory je zmírnit omezení, jež pro členské státy plynou ze zahraničního financování, a obnovit životaschopnost platební bilance dané země. Podpora je uvolněna při splnění určitých podmínek hospodářské politiky. O těchto podmínkách rozhoduje Rada poté, co konzultuje předlohu ozdravného programu s Hospodářským a finančním výborem, a v podrobnostech pak tyto podmínky sjednává Komise a přijímající členský stát v memorandu o porozumění před vlastním uzavřením úvěrové smlouvy. Trvalé dodržování opatření ozdravného programu je pravidelně kontrolováno a je podmínkou pro uvolnění dalších tranší úvěru. Požadované finanční prostředky obstarává Komise jménem Evropské unie na kapitálových trzích.

S ohledem na předpokládané změny finančního nařízení budou informace o výpůjčních a úvěrových činnostech v budoucnu začleňovány do balíčku finančních zpráv podle revidovaného finančního nařízení. Aby se zamezilo duplikacím, nebude se poté tato zvláštní zpráva o výpůjčních a úvěrových operacích dále vypracovávat.

Rozhodnutí o první tranši půjčky do výše 100 milionů EUR bylo sice přijato 27. května 2015, avšak z důvodu prodlev v provádění nebyla částka do konce roku 2016 vyplacena. První tranše úvěru ve výši 50 milionů EUR byla vyplacena v květnu 2017.

Pokud by země, která je příjemcem pomoci, nedostála svému závazku poskytnutou pomoc splácet, je Komise oprávněna využít Záručního fondu pro vnější vztahy, tak aby související výpůjčka přijatá Komisí byla splacena ze zdrojů tohoto fondu.

V této souvislosti byla přijata žádost o prodloužení úvěru v rámci EFSM ve výši 4,75 miliardy EUR vyplaceného Portugalsku v roce 2011, jehož doba splatnosti uplynula dne 3. června 2016. Úvěr byl refinancován ve třech operacích se splatností v roce 2023 (1,5 miliardy EUR), 2031 (2,25 miliardy EUR) a 2036 (1 miliarda EUR). V důsledku tohoto prodloužení splatnosti je nyní vážená průměrná splatnost úvěrů v rámci EFSM pro Portugalsko 14,9 let.

EFSM byl aktivován v roce 2011, kdy byl Irsku přislíben úvěr do výše 22,5 miliardy EUR a Portugalsku úvěr do výše 26 miliard EUR.

*Spolu s 10 miliony EUR makrofinanční pomoci Kyrgyzské republice (viz bod 3.3 níže)

V návaznosti na žádost Portugalska o prodloužení splatnosti úvěru v rámci EFSM splatného do 3. června 2016 vydala EU v březnu a dubnu 2016 EU tři dluhopisy s dobou splatnosti v roce 2023 (1,5 miliardy EUR), v roce 2031 (2,25 miliardy EUR) a v roce 2036 (1 miliarda EUR) k refinancování úvěru s blížící se dobou splatnosti.

Za účelem financování úvěrů, o nichž rozhodne Rada, je Komise zmocněna půjčovat si jménem Evropské unie i Euratomu finanční prostředky na kapitálových trzích. Výpůjční a úvěrové operace mají podobu operací „back to back“, což zajišťuje, že rozpočet EU není vystaven úrokovému ani měnovému riziku. Výše nesplacených přijatých výpůjček odpovídá výši nesplacených poskytnutých úvěrů.

V roce 2016 schválila EIB financování v celkovém objemu 74,6 miliardy EUR (oproti 77,5 miliardy EUR v roce 2015). Financování skupiny EIB (včetně činností EIF) činilo 83,8 miliardy EUR, čímž se mobilizovaly investice ve výši téměř 280 miliard EUR.

Kromě toho skupina EIB schválila do konce roku 2016 v rámci investičního plánu 422 úvěrů a záruk, které byly kryty zárukou EU v rámci EFSI. Vyčleněné prostředky schválené v rámci EFSI činily celkem 30,2 miliardy EUR. Celková hodnota projektů a mobilizovaných investic představuje 163,9 miliardy EUR. To je 52 % celkového cíle stanoveného na 315 miliard EUR za období tří let.

Činnosti v oblasti financování, jež EIB vyvíjí, mají dopad na rozpočet EU v případech, kdy EU v souvislosti s nimi poskytuje záruky či vyplácí jiné prostředky z unijního rozpočtu. To se netýká pouze operací schválených v rámci EFSI, ale také:

-finančních operací, jež EIB provádí v rámci mandátu k poskytování úvěrů třetím zemím (do jeho působnosti spadají země usilující o přistoupení k EU, sousední a partnerské země, Asie, Latinská Amerika a Jižní Afrika). Za toto financování je poskytována záruka krytá rozpočtem EU, která financování zajišťuje proti riziku státu nebo rizikům politické povahy. Samostatnou zprávu za rok 2016 o poskytování úvěrů EIB třetím zemím vydá Komise v druhém pololetí 2017,

-finančních nástrojů pro sdílení rizik, které využívají rozpočtu EU k podpoře unijních politik (např. finanční nástroj pro sdílení rizik používaný při financování výzkumných a vývojových projektů a iniciativa projektových dluhopisů).

V roce 2016 činily úvěrové operace EIB mimo EU celkem 7,9 miliardy EUR, z čehož 6,8 miliardy EUR bylo určeno na operace v regionech, na které se vztahuje mandát pro vnější úvěry. Přibližně 5,9 miliardy EUR, tj. 74 % celkového financování mimo EU bylo určeno pro země usilující o přistoupení a sousední regiony, zbytek (26 %) pro Asii, Střední Asii a Latinskou Ameriku.

Z celkové částky 6,8 miliardy EUR podepsané EIB během roku 2016 v regionech, na které se vztahuje mandát pro vnější úvěry, byly téměř 4 miliardy EUR (58 %) kryty zárukou EU.

Rozhodnutí o poskytnutí záruky EU za operace EIB realizované mimo EU přijaly Evropský parlament a Rada dne 16. dubna 2014. Tento mandát je stanoven na celkem 27 miliard EUR s případným připočtením nadrámcových 3 miliard EUR. O aktivaci této nadrámcové částky v plné nebo částečné výši musí řádným legislativním postupem rozhodnout Evropský parlament a Rada na základě výsledků přezkumu mandátu pro vnější úvěry v polovině období.

Evropská komise navrhla v září 2016 změnu mandátu pro vnější úvěry – jeho strop by měl být navýšen na 32,3 miliardy EUR. Návrh je v současnosti zákonodárci projednáván.

4.2Výpůjční operace EIB

EIB má odolnou strategii financování, jelikož dlouhodobé financování na podporu svých úvěrových operací zajišťuje prostřednictvím emise dluhopisů na mezinárodních kapitálových trzích. Aby bylo dosaženo objemu a splatností potřebných pro řízení aktiv a závazků a rovněž v zájmu optimalizace nákladů financování na udržitelné úrovni, je strategie financování EIB založena na kombinaci emisí velkých a likvidních dluhopisů v hlavních měnách s cílenými, potřebám přizpůsobenými emisemi v několika dalších měnách.

V roce 2016 provedla EIB výpůjční operacev objemu 66,4 miliardy EUR s průměrnou splatností 7,1 roku.

5.Zajišťování finanční stability v eurozóně

V reakci na globální hospodářskou a finanční krizi rozhodly členské státy eurozóny o souboru opatření k zachování finanční stability v eurozóně i celé Evropě. Za tato opatření, jež jsou popsána níže, není poskytována záruka krytá rozpočtem EU.

5.1Úvěrový nástroj pro Řecko

Dne 2. května 2010 se ministři financí eurozóny jednomyslně dohodli na pomoci Řecku. Vznikl tak tříletý společný program za účasti MMF, jehož součástí je finanční balíček v objemu až 110 miliard EUR. Tento program je vázán na přísné politické podmínky, které s řeckými orgány vyjednaly Komise a MMF ve spolupráci s ECB. Úvěry poskytnuté členskými státy eurozóny Řecku v rámci úvěrového nástroje pro Řecko dosahují 52,9 miliardy EUR, které byly vyplaceny v období mezi květnem 2010 a prosincem 2011.

5.2Evropský nástroj finanční stability

Evropský nástroj finanční stability (EFSF) zřídily členské státy eurozóny jako společnost registrovanou v Lucembursku. Vlastníky společnosti jsou tyto členské státy. EFSF byl koncipován jako dočasný záchranný mechanismus k úvěrování členských států eurozóny, které se dostaly do potíží. Za účelem úvěrování byly emitovány dluhopisy, za něž záruky poskytly členské státy eurozóny. V říjnu 2010 bylo rozhodnuto o vytvoření stálého záchranného mechanismu, Evropského mechanismu stability (ESM), jenž zahájil svou činnost dne 8. října 2012.

Dne 14. března 2012 schválili ministři financí eurozóny a zástupci MMF druhý ozdravný ekonomický program pro Řecko, v jehož rámci byla nevyčerpaná částka z prvního programu navýšena o dalších 130 miliard EUR. Tento druhý program tak předpokládá celkovou finanční pomoc ve výši 164,5 miliardy EUR, přičemž příspěvek MMF dosahuje 19,8 miliardy EUR. První program pro Řecko byl koncipován jako smlouva věřitelů, která upravovala sdružení dvoustranných úvěrů od členských států eurozóny, které se připojily k podpoře Řecka; za koordinaci a řízení programu odpovídala Komise. Druhý program byl financován z EFSF.

Počínaje 1. červencem 2013 se již EFSF neúčastní nových programů financování, ani není stranou nových dohod o mechanismu úvěrů. Je však nadále zapojen do probíhajících programů na pomoc Řecku, Portugalsku a Irsku, kde vystupuje jako věřitel (společně s MMF a některými členskými státy).