CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 10.11.2004 
KOM(2004) 748 v konecném znení 
  
SDĚLENÍ KOMISE  
RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU,  
EVROPSKÉMU HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU,  
VÝBORU REGION Ů A EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANCE  
První zpráva o praktických p řípravách na 
budoucí rozší ření eurozóny 
    
{SEK(2004) 1383}
 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Případné zavedení jednotné m ěny bude milníkem pro všechny státy, které v budoucnu vstoupí 
do eurozóny, stejn ě tak, jako bylo milníkem pro zem ě současné eurozóny. Nové členské státy 
přistoupily k Evropské unii jako „ členské státy, na které se vztahuje výjimka“1 podle článku 4 
smlouvy o p řistoupení. P řípadné přijetí jednotné m ěny tvoří součást požadavk ů stanovených 
v této smlouv ě a tyto zem ě proto zavedou euro, jakmile splní nezbytné podmínky. Řada 
z nově přistoupivších členských stát ů uvedla, že by ráda vstoupila do eurozóny co nejd říve, 
a proto usiluje o spln ění vstupních podmínek, obzvlášt ě „maastrichtských“ konvergen čních 
kritérií, která byla vytvo řena pro zajišt ění stálého hospodá řského sbližování všech stát ů, které 
v budoucnu vstoupí do eurozóny. P řípravy na praktické zavedení eura trvaly v zemích, které 
jsou v sou časné době součástí eurozóny, tém ěř šest let. Nové členské státy se proto musí za čít 
připravovat tak, aby byly p řipraveny v čas a byl zajišt ěn hladký p řechod. 
1.1 Kroky vedoucí k p řijetí eura 
Rozsah, v jakém r ůzné země splnily požadavky stanovené ve výše zmín ěné smlouv ě, aby 
mohly přijmout euro, hodnotí Komise a ECB ve svých pravidelných konvergen čních 
zprávách2. Ustanovení čl. 122 odst. 2 této smlouvy stanoví, že na návrh Komise Rada 
rozhodne, které členské státy plní nezbytné podmínky a následn ě zruší výjimky uvedených 
členských stát ů. Kromě toho Rada rozhoduje o datu, kdy dot čené členské státy vstoupí do 
eurozóny, a stanoví pevný a neodvolatelný p řepočítací koeficient mezi národní m ěnou 
dotčené země a eurem. Ke dni p řijetí eura vstupuje tento p řepočítací koeficient v platnost, 
dřívější národní m ěna dané zem ě přestává existovat a odpov ědnost za m ěnovou politiku 
přechází na ECB. K tomu došlo dne 1. ledna 1999 pro prvních jedenáct zemí vstupujících do 
eurozóny a dne 1. ledna 2001 pro Řecko. 
Z praktických a logistických d ůvodů zavedly sou časné zem ě eurozóny p řechodné období 
v trvání tří let (jednoho roku v p řípadě Řecka) od p řijetí eura jako m ěny (1999 pro jedenáct 
zemí a 2001 pro Řecko) do zavedení hotovostního eura. Hlavní alternativou je takzvaný 
scénář „velkého t řesku“, ve kterém vstup do eurozóny a zavedení bankovek a mincí eura 
probíhají sou časně. Tento přístup má řadu výhod, zejména nyní, kdy bankovky a mince eura 
již existují. Hlavní nevýhodou je, že zkracuje období, které má ve řejný a soukromý sektor 
a občané obecn ě na to, aby se p řipravili na p řechod na euro. Po zavedení bankovek a mincí 
eura následuje období soub ěžného ob ěhu obou m ěn, kdy mají bankovky a mince v euru 
i v národní m ěně status zákonného platidla. O délce období soub ěžného oběhu obou m ěn se 
obvykle rozhoduje na národní úrovni, i když se obvykle ponechává relativn ě krátké, 
maximáln ě v délce dvou m ěsíců. 
                                                 
1 S ohledem na p řijetí eura mají Dánsko a Spojené království zvláštní status zemí, které se rozhodly pro 
nevstoupení do eurozóny. Deset nových členských stát ů a Švédsko jsou členskými státy, na které se 
vztahuje výjimka. Referendum konané ve Švédsku dne 14. zá ří 2003 ukázalo, že v ětšina populace 
nebyla příznivě nakloněna přistoupení do eurozóny. 
2 Poslední konvergen ční zprávy byly vydány dne 20. října 2004 a jejich záv ěrem bylo, že žádná 
z jedenácti členských zemí, na které se vztahuje výjimka, v sou časné době nesplňuje všechna nezbytná 
kritéria (udržitelný stav ve řejných financí, cenová stabilita, stabilita sm ěnného kurzu  v požadovaném 
období , úroveň dlouhodobých úrokových sazeb). S ohledem na záv ěry své konvergen ční zprávy se 
Komise rozhodla, že nepodá žádný návrh na zrušení výjimky. 
 
CS 3   CS 1.2 Ú čel zprávy 
Úspěšný vstup do eurozóny nevyžaduje pouze spln ění požadavk ů výše zmín ěné smlouvy, ale 
také pečlivě naplánované a rozsáhlé praktické p řípravy, které se týkají jak ve řejného, tak 
soukromého sektoru, a dokonce i široké ve řejnosti. Komise bude pravideln ě podávat zprávy 
o stavu těchto příprav alespo ň jednou ro čně nebo kdykoli je to opodstatn ěno zvláštním 
vývojem situace. Toto sd ělení představuje první takovou zprávu. Na rozdíl od 
konvergen čních zpráv nevychází z žádného právního nebo jiného závazku, ale je d ůsledkem 
záměru Komise náležit ě informovat všechny p říslušné strany, zejména instituce Spole čenství 
a členské státy, stejn ě jako zainteresovanou ve řejnost a média, o pokro ku v této významné 
oblasti. Pokud jde o na časování a frekvenci vydávání zp ráv Komise o stavu praktických 
příprav, nebudou tyto zprávy spojeny s jejími konvergen čními zprávami. 
Celkový rámec a klí čové prvky p řechodu na novou m ěnu jsou obecn ě stanoveny ve „scéná ři 
přechodu na euro“ dané zem ě a v řadě dotčených zemí v sou časné době probíhá proces 
sestavování takových scéná řů. Pokud jde o Švédsko, dne 14. zá ří 2003 zde bylo uspo řádáno 
referendum, které ukázalo, že v ětšina populace nebyla v danou dobu naklon ěna vstupu do 
eurozóny. Výsledek referenda praktické p řípravy ve Švédsku v podstat ě zastavil. 
2. SOU ČASNÉ  PLÁNY  PRO  PŘIJETÍ  EURA   
Tři členské státy, na které se vztahuje výjimka , (Estonsko, Litva a Slovinsko) vstoupily do 
mechanismu ERM-II dne 28. června 2004. Všechny t ři země by rády vstoupily eurozóny co 
nejdříve (2007). V ětšina z nich p řijala národní plány p řechodu na euro a ustanovila národní 
koordinátory pro tento p řechod. Celkov ě je dávána p řednost jednorázovému p řechodu na euro 
(scénář „velkého t řesku“), kdy by se bankovky a mince eura  staly zákonným platidlem dnem 
vstupu do eurozóny. Výb ěrové řízení pro motivy na národní stran ě mincí eura již probíhá 
nebo již bylo uzav řeno. 
Oficiální plány a zám ěry ve většině ostatních zemí postupn ě dostávají konkrétn ější tvar. Řada 
zemí plánuje vstup do eurozóny pon ěkud pozd ěji, ke konci desetiletí, i když bude 
pochopiteln ě hodně záležet na jejich stupni pln ění konvergen čních kritérií. 
Stav příprav je shrnut v níže uvede né tabulce, která je celkov ě založena na informacích 
zveřejněných dotčenými vnitrostátními orgány, a která má odrážet vnitrostátní rozhodnutí 
a postoje k r ůzným závažným otázkám. Členské státy jsou uvedeny v po řadí stanoveném ve 
výše zmín ěné smlouv ě. 
 
CS 4   CS ZEMĚ NÁRODNÍ 
KOORDINÁTO
R NÁRODNÍ 
PLÁN 
PŘECHODU 
NA EURO 
NEBO 
PODOBNÝ 
SCÉNÁŘ VSTUP DO 
ERM II 
 NÁRODNÍ 
CÍLOVÉ 
DATUM 
PRO 
PŘIJETÍ 
EURA VELKÝ 
TŘESK 
NEBO 
PŘECHODN
É OBDOBÍ  MINCE EURA 
 
Česká 
republika  Strategie 
přistoupení 
České 
republiky k 
eurozóně 
(schválená vládou v říjnu 
2003).  2009-10  Zvažuje se 
soutěž. 
Estonsko Komise 
ministrů 
(včetně 
guvernéra 
centrální 
banky). Společné 
prohlášení estonské vlády 
a estonské 
centrální banky 
ze dne 16. 
ledna 2004 28.6.2004 Polovina 
roku 2006  Sout ěž byla 
zahájena v červnu 2004; 
konečný výběr 
bude proveden 
v prosinci 
2004
3 
Kypr Zvažuje se 
společná 
koordinace 
mezi ministrem financí a 
kyperskou 
centrální bankou. Byl připraven 
obecný 
předběžný 
rámec Rada 
ministrů se 
nedávno 
rozhodla podat 
žádost co 
nejdříve. 2007  Velký t řesk Bude stanoven 
termín pro 
zahájení 
soutěže. 
Lotyšsko Pracovní 
skupina pro 
přechod na 
euro v lotyšské 
centrální bance, 
konzultace mezi 
ministerstvem 
financí a centrální 
bankou. Předběžný plán 
přechodu na 
euro.  1.1.2008 Velký t řesk 
 Soutěž 
zahájena. 
Litva Pracovní 
skupina 
v litevské 
centrální bance pro vytvo ření 
plánu přechodu 
na euro. Příprava 
nástinu plánu 
přechodu na 
euro do prosince 2004 a 
strategický 
rámec pro koordinaci 
projektu. 28.6.2004 1.1.2007 
(předběžně) Velký třesk 
s paralelním 
oběhem  
2-3 týdny. Konečná fáze 
veřejného 
nabídkového 
řízení na 
vytvoření 
sádrových 
modelů. 
Maďarsko S ohledem na 
cílové datum v roce 2010 
probíhají 
přípravné práce   2010   
                                                 
3 Do data uzáv ěrky soutěže dne 19. října 2004 bylo p ředloženo 134 motiv ů. Porota složená z odborník ů 
vybere do poloviny listopadu deset nejlepších motiv ů a konečný výběr bude proveden v prosinci 2004 
v celostátním telefonickém hlasování. 
 
CS 5   CS na ministerstvu 
financí a 
v maďarské 
centrální bance (Magyar 
Nemzeti Bank). 
Malta Je třeba 
formálně 
ustanovit 
koordinační 
orgán pov ěřený 
řízením 
procesu. Konzultace 
mezi 
ministerstvem financí a 
centrální 
bankou stále pokračují. Ministerstvo 
financí a centrální banka 
pracují na 
předběžném 
plánu přechodu 
na euro.  2008 Ješt ě nebylo 
rozhodnuto. Byl 
vypracován prováděcí plán 
pokrývající 
celý proces od 
fáze soutěže po 
faktickou ražbu. 
Polsko Interinstitu-
cionální 
pracovní skupina 
ministerstva 
financí a polské centrální 
banky.   2009  Ješt ě nebylo 
rozhodnuto. Veřejný 
průzkum. 
Slovinsko Koordina ční 
orgán 
(ministerstvo 
financí, centrální banka, 
další 
ministerstva a orgány). Program vstupu 
do ERM II a 
přijetí eura 
(schválen vládou a radou 
guvernérů 
slovinské centrální banky, 
listopad 2003). 
 Plány 
pro jednotlivé 
sektory. 28.6.2004 1.1.2007 Velký t řesk 
(souběžný 
oběh obou 
měn:  
2 týdny). Soutěž 
zahájena. 
Slovensko Ministerstvo 
financí. Konkretizace 
strategie p řijetí 
eura v SR 
schválená vládou v zá ří 
2004. 
Národní plán přechodu na 
euro má být 
schválen do 
poloviny roku 
2005.  1.1.2008/ 
2009 Velký třesk.  Sout ěž 
zahájena. 
 
CS 6   CS 3. MINULÁ  A BUDOUCÍ  PŘISTOUPENÍ  K EUROZÓN Ě: PODOBNOSTI  A 
ROZDÍLY 
Přechod stát ů, které v budoucnu vstoupí do eurozóny, bude mít ur čité prvky spole čné 
s předchozími p řechody na euro a bude navíc t ěžit z poznatk ů získaných v minulosti. 
Zdůrazněny jsou zde rovn ěž některé závažné rozdíly. 
3.1 Poznatky z p ředchozího p řechodu na euro 
I když byl první p řechod na euro velkým úsp ěchem, existuje v mnoha ohledech prostor pro 
zdokonalování. Hlavní poznatky ze zkušenosti zemí, které se ú častnily první vlny, jsou tyto: 
i) Pe člivá a aktivní p říprava se vyplatí . Země, které investovaly do v časných 
a důkladných p říprav, byly za své úsilí odm ěněny rychlostí p řechodu na euro, 
veřejným přijetím nové m ěny a hladkým pr ůběhem přechodu. Stejn ě tak byly 
odměněny investice do komunikace a informací. 
Jedná se o klí čový poznatek z po čátečního přechodu na euro, který vysv ětluje, proč 
Komise a zem ě v příští vlně již zahájily jednání  o praktických p řípravách.  
Výsledky posledního pr ůzkumu Eurobarometer (oddíl 4) potvrzují, že pot řeba 
přesných a v časných informací z ůstává stejn ě důležitá, jako byla v minulosti. 
Nedostatek informací by mohl vést k bázlivým či dokonce nep řátelským reakcím, 
kterým by se dalo snadno p ředejít. 
ii) P řechodné období v délce t ří let bylo p říliš dlouhé . Určitá hybná síla se po roce 1999 
vytratila a orgány ve řejné moci musely obnovit své úsilí (znovu) p řesvědčovat 
podniky a ob čany, aby se v čas připravily na p řechod na hotovostní euro. Krom ě toho 
používání eura „v bezhotovostní form ě“ zůstalo během přechodného období spíše 
omezeno. 
Z řady důvodů vysvětlených v oddíle 3.2, které se zejména týkaly pot řeby rychlého 
přechodu na hotovostní euro, se nedoporu čuje dlouhé p řechodné období pro státy, 
které v budoucnu vstoupí do eurozóny. Nicmén ě pro procesy jako je zm ěna 
informačních systém ů ve veřejném a soukromém sektoru z ůstanou lhůty pro realizaci 
tak dlouhé, jak byly v p ůvodních zemích eurozóny. Protože samotný p řechod bude 
tudíž kratší, musí p řípravy začít velmi brzy. 
Nicméně, protože je pravd ěpodobné, že p řechodná období p ředvídaná v sou časné 
době dotčenými zem ěmi budou kratší, složitost používání dvou m ěnových jednotek 
(eura a národní m ěny) zárove ň bude snížena a p řechod tedy bude jednodušší na 
vysvětlení a pochopení. 
iii) Zavedení bankovek a mincí eura musí být rychlé : „postupným“ zavád ěním 
hotovostního eura vznikají komplikace jak pro ob čany, tak pro podniky. Za 
předpokladu, že bylo pe člivě připraveno, p řináší rychlé zavedení prosp ěch všem 
zúčastněným stranám. Totéž platí pro období soub ěžného oběhu obou m ěn, které by 
mělo být rad ěji krátké. 
Jak se ukázalo p ři přechodu na hotovostní euro v sou časných zemích eurozóny, bude 
třeba, aby rychlé zavedení  hotovostního eura bylo  založeno na rozsáhlém 
předzásobení bank a obchodník ů hotovostí v eurech, okamžitém p řechodu všech 
 
CS 7   CS bankomat ů na euro, skute čnosti, aby maloobchodní ci vraceli zákazník ům výhradn ě 
v eurech, a na možnosti, aby si klien ti bank a jiné osoby než klienti bank mohli 
vyměňovat původní národní m ěnu za eura bez poplatk ů. 
V tomto ohledu je t řeba zdůraznit důležitost plateb kartami a elektronických plateb. 
Tyto platební metody zásadním zp ůsobem přispěly k hladkému pr ůběhu přechodu, 
a to zejména v maloobchodním sektoru. 
iv) Stažení národní m ěny vyžaduje pe člivou přípravu: při prvním p řechodu na euro byla 
pravděpodobně věnována p říliš velká pozornost zaved ení bankovek a mincí eura, 
zatímco následky ohromného zp ětného přílivu původní národní m ěny byly 
podceněny. Zejména logistická opat ření, která m ěla sloužit pro vypo řádání se 
s velkými objemy vrácených mincí, nebyla vždy na míst ě a někdy vedla k závažným 
zpožděním v odeslání, zpracování a po čítání mincí a p řipisování částek ve prosp ěch 
účtů. 
v) M ěla by být p řijata opat ření pro zabrán ění jakéhokoli dopadu na ceny . To vyžaduje 
zvláštní pozornost, protože tu to záležitost je obtížné vy řešit a je často založena na 
špatném pochopení, což je obtížn ě napravitelné. Prevence je samoz řejmě lepší než 
napravování d ůsledků. 
Výsledky pr ůzkumu Eurobarometer jednozna čně ukazují, že pov ědomí občanů o této 
otázce je již vysoké. Riziko zneužití a šizení v p řípadě cen během přechodu na euro 
je hlavní obavou 71 % dotazovaných (pr ůměr pro všechny nov ě přistoupivší členské 
státy). Je však t řeba poznamenat, že mezi jednotlivými zem ěmi jsou výrazné rozdíly. 
Rozdělení do sociáln ě-demografických kategorií nevede k žádným jednozna čným 
závěrům s výjimkou toho, že starší lidé poci ťují z této záležitosti v ětší obavy než 
mladí. 
Správné p řepočtení cen obchodníky a maloobchodníky obecn ě bude nepochybn ě 
vyžadovat pe člivé přípravy dot čených orgán ů, například ve form ě dohod o cenové 
stabilitě sjednaných s maloobchod ním sektorem a pozorn ě sledovaných p řed a po 
přechodu na euro, pokud možno s aktivním zapojením organizací na ochranu 
spotřebitelů a profesních organizací mal oobchodního sektoru na vnitrostátní 
a evropské úrovni. Tyto  orgány by mohly rovn ěž požadovat, aby jednotliví 
maloobchodníci ve řejně projevili sv ůj závazek zajistit p řesný přepočet ceny 
například nálepkami nebo nápi sy a aktivní podporou uvád ění cen v obou m ěnách po 
určité období p řed a po zavedení hotovostního eura. Oba prost ředky by zvýšily 
důvěryhodnost a umožnily spot řebitelům, aby na maloobchodníky vyvíjeli tlak. Tato 
opatření by napomohla ke zmírn ění obav a p řispěla k hladkému p řechodu na euro. 
vi) „Psychický“ p řechod na euro zabere podstatn ě delší čas než fyzický p řechod.  
Výsledky pr ůzkumu z listopadu 2003 ukázaly, že 30 % dotazovaných uvažovalo p ři 
svých každodenních nákupech nej častěji v národní m ěně, oproti 46 % dotazovaných, 
kteří uvažovali nej častěji v eurech. V p řípadě nákupů vysoké hodnoty (nap ř. dům 
nebo automobil) však v ětšina občanů eurozóny stále v duchu po čítala nejčastěji 
v národní m ěně (54 %), zatímco pouze malá menšina (16 %) po čítala v eurech. 
 
CS 8   CS 3.2 Hlavní rozdíly oproti p ředchozímu p řechodu 
I když existují n ěkteré spole čné prvky, je t řeba mít na pam ěti, že nov ě přistoupivší členské 
státy mají řadu vlastností a zvláštností pro p říslušnou zemi specifických. Obecn ě vzato budou 
hlavní rozdíly oproti první vln ě přechodu na euro tyto: 
i) K budoucímu rozší ření eurozóny dojde v n ěkolika po sob ě jdoucích vlnách. Je velmi 
nepravděpodobné, že tyto nové členské státy p řistoupí jako jedna skupina. 
Předpokládá se, že v jednotlivých letech budou do eurozóny vstupovat malé 
skupinky zemí (nebo jednotlivé zem ě). 
Proto nebude ve stejném rozsahu existovat kolektivní hybná síla  jako u zemí, které 
vstoupily do eurozóny v první vln ě, a budoucí rozší ření eurozóny bude z vn ějšku 
méně viditelné pro zem ě, které tím nejsou p římo dotčeny. Zárove ň skutečnost, že 
řada zemí již jednotnou m ěnu přijala, v ur čitých ohledech usnadní p řechod na euro, 
jak je vysv ětleno níže. 
ii) Bankovky a mince eura  již existují a v ětšina občanů v nově přistoupivších členských 
státech je již d ůvěrně zná. V n ěkterých obchodech, zejména v turistických 
a pohraničních oblastech, se již euro použ ívá a dá se jím platit. To m ůže v některých 
sektorech snížit pot řebu výrazného p ředzásobení hotovostním eurem. N ěkteří občané 
a společnosti mohou rovn ěž chtít získat n ějakou hotovost v euru v zahrani čí, zejména 
pokud žijí v p říslušných pohrani čních oblastech. Krom ě toho občané mimo eurozónu 
si mohou již nyní ve svých domácích bankách otevírat ú čty v euru. Pro ty, kdo se pro 
tuto možnost rozhodli, již p řechod na euro probíhá. 
Poslední pr ůzkum Eurobarometer (oddíl 4) p řináší zajímavý d ůkaz o dosavadních 
praktických zkušenostech ob čanů v deseti nov ě přistoupivších členských státech. Zdá 
se, že většina občanů v těchto členských státech (v pr ůměru 73 %) již spat řila 
bankovky eura a v pr ůměru 66 % již spat řilo mince eura. V n ěkterých zemích jsou 
tato čísla velmi vysoká, nap ř. 95 % dotazovaných ve Slovinsku již spat řilo bankovky 
eura a 87 % spat řilo mince eura. Čísla pro Kypr dosahují 85 % (bankovky) a 82 % 
(mince). Nejmén ě znají hotovostní euro v Lotyšs ku, i když i zde více než polovina 
populace spat řila bankovky (67 %) nebo mince eura (55 %). 
Pokud jde o používání bankovek a mincí eura, čísla jsou pochopiteln ě nižší, ovšem 
stále významná: v pr ůměru 49 % populace v nov ě přistoupivších členských státech 
již použilo bankovky a 50 % použilo mince eura. I zde jsou n ěkteré zem ě v popředí, 
např. Slovinsko (81 % použilo bankovky a 79 % použilo mince eura) a Kypr (76 % 
a 77 %). Nejnižší čísla ohledn ě zkušenosti s použitím  hotovostního eura byla 
zaznamenána v Litv ě (40 % a 39 %). Co je ješt ě zajímavější, výsledky pr ůzkumu 
Eurobarometer ukazují, že 18 % dotazova ných již použilo bankovky a 15 % mince 
eura ve své zemi. Tato čísla jednozna čně ukazují, že euro je již nyní neformáln ě 
používáno p ři některých transakcích. V zemích ja ko je Lotyšsko, Litva a Polsko 
vzrostla čísla na významn ě vyšší úrove ň (34 % v Lotyšsku, 31 % v Litv ě a 28 % 
v Polsku pro bankovky eura a 27 % v Lotyšsku, 20 % v Litv ě a 24 % v Polsku pro 
mince eura). 
iii) O čekává se, že p řechod z národní m ěny na euro bude mnohem rychlejší. Řada zemí 
zvažuje p řístup „velkého t řesku“, kdy datum vstupu do eurozóny bude stejné 
jako datum (oficiálního) zavedení hotovostního eura. V ětšina nov ě přistoupivších 
 
CS 9   CS členských stát ů (CZ, EE, LV, LT, PL, SI, SK) prošla v nedávných letech konverzí 
měny a získala v tomto procesu cenné zkušenosti. 
Existence a široká dostupnost hot ovostního eura hraje v tomto p řístupu rovn ěž 
významnou roli. N ěkteré z prvk ů, které se zdály nezbytné pro úsp ěch prvního 
přechodu na euro, budou v budoucnu hrát menší roli. Hotovostní eu ro lze snadno 
získat ješt ě před jeho oficiálním zavedením v dané zemi a n ěkteří občané 
a společnosti se mohou rozhodnout p řipravit se s velkým p ředstihem. P ředzásobení 
a druhotné p ředzásobení4 hospodářských subjekt ů bude pravd ěpodobně hrát opět roli 
při zabezpe čení rychlého p řechodu na euro zajišt ěním, aby byly ke dni p řechodu na 
euro k dispozici dostate čné objemy hotovosti. Druhotné p ředzásobení ob čanů 
určitými objemy bankovek o nízké nominální hodnot ě a mincí by také bylo možné. 
Státy vstupující v budoucnu do eurozóny budou mít obzvláštní zájem na co 
nejkratším trvání p řechodu na euro, proto že jinak by tyto zem ě mohly procházet 
obdobím neformálního ob ěhu obou m ěn v některých sektorech, b ěhem kterého by 
bylo euro aktivn ě používáno ob čany a maloobchodníky ješt ě před tím, než by se 
stalo zákonným platidlem. 
iv) Objem a rozsah nezbytných úprav, které je t řeba provést v n ěkterých oblastech, 
se bude lišit od p ředchozích p řechodů v eurozón ě. Například počet bankomat ů na 
osobu je nižší než v eurozón ě, i když je pom ěrně významný. Bankomaty napomáhají 
k urychlení brzkého zavedení hotovostn ího eura do ekonomiky. Zkušenosti 
z minulosti ukazují, že velká část bankovek eura byla zavedena do ob ěhu právě 
bankomaty, obzvlášt ě díky jejich dostupnosti 24 hodin denn ě, a to zejména v dob ě, 
kdy jsou uzav řeny bankovní pobo čky. Vysoký po čet bankovních a poštovních 
poboček na osobu (vícemén ě s e  v e  většině zemí podobající pr ůměru v eurozón ě) 
poněkud kompenzuje nižší po čet bankomat ů, protože pom ůže občanům nabýt 
nezbytný objem bankovek a mincí eura v po čátcích procesu p řechodu. Je možné, že 
bude potřeba počítat se zvláštními opat řeními (delší otevírac í doba, otevírací hodiny 
o víkendu atd.). 
Počet terminál ů POS je relativn ě nízký v porovnání s pr ůměrem eurozóny zejména 
proto, že řada z nov ě přistoupivších členských stát ů intenzivn ě používá hotovost 
(srovnej níže). Nižší dostupnost terminál ů pro elektronické platby je nevýhodou, 
neboť představuje hlavní altern ativu k hotovosti a protože u takových platebních 
nástrojů je obvykle p řechod velmi snadný. A čkoli je po čet platebních karet (jak 
debetních, tak kreditních) na osobu v nových členských státech nižší než v eurozón ě, 
je relativn ě vysoký (zejména v p řípadě debetních karet). V pr axi jsou karty v první 
řadě používány pro výb ěr hotovosti z bankomat ů. Proto zde existuje významný 
prostor pro rozší ření místních sítí POS, a tak možnost zmírnit tlak p řechodu na 
hotovostní euro. 
Statistické d ůkazy potvrzují, že bankovky a mince hr ají dominantní roli jako platební 
prostředek ve v ětšině nově přistoupivších členských stát ů, i když celkový objem 
                                                 
4 P ředzásobením se rozumí dodávka dostate čných objem ů bankovek a mincí eura bankám p řed tím, než 
se hotovostní euro stane zákonným platidlem, tj. p řed €-dnem. Druhotným p ředzásobením se rozumí 
podobný druh operace, kdy p ředzásobené banky dodávají dostate čné objemy hotovostního eura 
maloobchodník ům a dalším podnik ům tak, aby tito obchodníci mohli okamžit ě začít pracovat s novou 
měnou již od prvního dne. 
 
CS 10   CS hotovosti na osobu je nižší než v eurozón ě. Například v n ěkterých z nov ě 
přistoupivších členských stát ů řada pracovník ů a důchodců nadále dostává své 
výplaty a d ůchody v hotovosti. Jak bylo vysv ětleno výše, významná role, kterou 
hraje hotovost, znamená nevýhodu pro všechny zú častněné strany (banky, 
maloobchodníky, spot řebitele …) a bude vy žadovat intenzívní p řípravy na p řechod 
na hotovostní euro. 
A konečně, přeměna prodejních automat ů by neměla způsobit závažné problémy. 
Celkový po čet automat ů je prozatím relativn ě omezený. Zdá se, že zemí, ve které je 
nejvíce těchto automat ů, je Maďarsko (22,000), v porovnání s celkovým po čtem 
v eurozón ě přesahujícím dva milióny. Krom ě toho, na rozdíl od situace v dob ě 
prvního p řechodu na euro, jsou nyní mince eu ra široce dostupné a provozovatelé 
automatů tudíž nebudou postaveni p řed žádná zvláštní omezení, pokud jde 
o testování a vyla ďování zařízení na rozpoznávání mincí. 
4. STANOVISKO  VEŘEJNOSTI  K EURU  V NOVĚ PŘISTOUPIVŠÍCH  
ČLENSKÝCH  STÁTECH 
Poslední pr ůzkum Eurobarometer týka jící se stanoviska ve řejnosti v deseti nov ě 
přistoupivších členských státech5 ohledně jejich postoje a obeznámenosti se zavedením eura 
byl provád ěn v první polovin ě září 2004 spole čností EOS Gallup, která se  dotazovala více než 
10.000 ob čanů. 
4.1 Celkový postoj k euru 
Zájem o otázku zavedení eura je pon ěkud nízký - pouze 50 % dotazova ných prohlásilo, že se 
o ni zajímá, a 48 % se nezajímá. Celkový výsledek v nov ě přistoupivších členských státech 
ukazuje, že o n ěco více ob čanů věří, že zavedení eura by m ělo na národní úrovni pozitivní 
důsledky (44 %), zatímco 41 % v ěří, že bude mít negativní d ůsledky. Dále 40 % o čekává, že 
zavedení eura bude pro n ě osobně pozitivní, zatímco 45 % v ěří, že bude negativní. Zdá se, že 
občané mají smíšené pocity ohledn ě toho, zda jsou rádi (42 %) nebo ne (47 %), že euro 
nahradí jejich národní m ěnu. 
Pokud jde o časový rámec pro p řijetí eura, 19 % dotazovaných v t ěchto deseti zemích uvádí, 
že by byli rádi, kdyby se euro stalo jejich m ěnou co nejd říve, zatímco 36 % odpovídá, že by 
mělo být přijato po ur čité době, a relativní v ětšina (40 %) v ěří, že by m ělo být přijato co 
nejpozději. Nicmén ě se zdá, že si ob čané jsou velmi dob ře vědomi praktických výhod 
zavedení eura 92 % dotazovaných uznává jeho výhodnost p ři cestování do zahrani čí, 82 % 
výhodnost p ři nákupu zboží a služeb v eurozón ě a 77 % oce ňuje, že je tím odstran ěna potřeba 
výměny oběživa uvnit ř eurozóny. Navíc se v ětšina dotazovaných (54 %) nedomnívá, že jim 
přechod na euro p řinese nějaké závažné nevýhody. Jak bylo uvedeno výše, výrazná v ětšina se 
však obává p řípadného zneužití a šizení v p řípadě cen během přechodu na euro. 
4.2 Ob čané chtějí být lépe informováni 
Znalosti široké ve řejnosti v nov ě přistoupivších členských státech o euru a podmínkách pro 
jeho přijetí jsou dosud spíše malé. V ětšina z dotázaných (57 %) si není v ědoma toho, že p řijetí 
eura je pro jejich zemi povinné, a neví, kolik zemí je již sou částí eurozóny. 
                                                 
5 Pr ůzkumy Eurobarometer jsou k dispozici na: http ://europa.eu.int/comm/public_opinion/index_en.htm. 
 
CS 11   CS Téměř polovina dotazovaných ( 48 %) se nepovažuje za dob ře informované o euru, ale ráda by 
byla náležit ě informována s velkým p ředstihem p řed zavedením jednotné m ěny v jejich zemi. 
Dále 30 % dotazovaných uvádí, že by rá di získali informace co nejd říve, zatímco 24 % by 
dalo přednost jejich získání alespo ň několik let p řed zavedením eura. Za nejd ůvěryhodnější 
zdroj informací považuje v ětšina dotazovaných svou národní centrální ba nku (63 %), což je 
daleko více procent, než získala jakákoli jiná institu ce (pouze 29 % dotazovaných d ůvěřovalo 
své vládě, vnitrostátním nebo regionálním orgán ům a 22 % evropským institucím). Ob čané 
v těchto členských státech dávají p řednost informa čním kampaním o euru založeným na 
televizních šotech (78 %), dále rozhlasových šotech (66 %) a letácích  a publikacích (64 %). 
Většina občanů chce, aby se informa ční kampan ě zaměřovaly na praktické d ůsledky zavedení 
eura (jejich mzda, bankovní ú čty apod.). Uvád ění cen v obou m ěnách je spat řováno jako 
nejdůležitější nástroj pro p řípravu populace na nový hodnotový systém. 
4.3 Hlavní poznatky získané z pr ůzkumu 
Zavedení eura v t ěchto členských zemích je jedním krokem ve st řednědobém až dlouhodobém 
konvergen čním procesu složeném z mnoha etap. V řadě zemí není dosud známo p řesné datum 
přijetí eura, což mohlo mít vliv na odpov ědi dotazovaných osob. 
Sociálně-demografické rozložení výsledk ů ukazuje, že muži, mladí lidé, vzd ělaní lidé 
a obyvatelé m ěst jsou mnohem p říznivěji nakloněni euru v porovnání s ženami, starými lidmi, 
osobami s nižším vzd ěláním a osobami žijícími na venkov ě. 
Celkově se zdá, že obecný postoj ob čanů k euru je smíšený. To více mén ě odpovídá 
výsledkům průzkumu Eurobarometer z roku 1997, který ukázal podobnou absenci silných 
sympatií k jednotné m ěně v zemích, které jsou nyní sou částí eurozóny: 47 % dotázaných bylo 
pro euro, zatímco 40 % bylo pro ti. V tomto ohledu je také t řeba si uvědomit, že část populace 
je emočně spojena s národní m ěnou, stejn ě tak, jako tomu bylo v p řípadě některých zemí 
eurozóny. Populace nov ě přistoupivších členských stát ů ukazuje jednozna čný zájem o v ětší 
množství informací o euru. I když nesp ěchají s jeho p řijetím, byli by rádi s dostate čným 
předstihem p řipraveni na p řechod na euro. Na spln ění této poptávky budou obecn ě potřeba 
velké informa ční kampan ě. 
5. ZÁV ĚRY 
Budoucí rozší ření eurozóny bude probíhat po řadu let, protože se p ředpokládá, že státy, které 
v budoucnu vstoupí do eurozóny, budou vstupovat jednotliv ě. Ve většině zemí bude 
předpokládaný scéná ř přechodu na euro umož ňovat rychlý p řechod z národní m ěny na euro 
(např. scénář „velkého t řesku“). Zárove ň to povede ke zvýšení tlaku na podniky a ve řejné 
správy. Rovn ěž zesílí pot řeba pečlivých a v časných příprav všech zú častněných subjekt ů 
(veřejných správ na všech úrovních, bank, maloobchodník ů, podniků obecně). Poslední 
průzkum Eurobarometer ukazuje, že ve řejnost považuje poskytování informací s velkým 
předstihem p řed přechodem na euro za nezbytné. 
Komise bude nadále podrobn ě sledovat postup praktických p říprav na zavedení eura 
v jednotlivých dot čených zemích. V tomto ohledu p ředstavuje sí ť veřejných správ (PAN-II), 
která sdružuje zástupce r ůzných stát ů nesoucí odpov ědnost za tyto otázky, nepostradatelné 
fórum pro vým ěnu názorů a informací. V oblasti informací a komunikace byla sestavena 
podobná skupina (DIR-COM), která umož ňuje pravidelné sch ůzky ředitelů pro komunikaci.