Eurostat údaje zveřejňuje bezprostředně po jejich validaci. Zvalidované údaje jsou zpravidla zveřejněny ve veřejné databázi Eurostatu do konce března v roce následujícím po uplynutí lhůty pro předložení údajů. Údaje mohou být kdykoli během roku revidovány.

Komise přijala předchozí hodnotící zprávy o statistikách akvakultury předložené podle nařízení (ES) č. 762/2008 v červnu 2015 (pro údaje z let 2011–2013) a v prosinci 2017 (pro údaje z let 2014–2015). Současná zpráva zahrnuje údaje za období 2016–2018.

Eurostat posuzoval hospodárnost sběru údajů o akvakultuře podle nařízení (ES) č. 762/2008 za použití metodických zpráv o jednotlivých zemích za rok 2018 a analýzy nákladů podle statistického produktu, která je každý rok prováděna v rámci Evropského statistického systému. Analýza nákladů odpovídá roku 2019, který zahrnoval sběr údajů o akvakultuře za referenční rok 2017. Do analýzy nákladů dodalo své příspěvky 24 členských států; v peněžním vyjádření činí průměrné náklady přibližně 105 000 EUR za rok. Přímé srovnání s údaji z posledního vykazování není možné, jelikož ne všechny země v obou případech odpověděly. Při předchozím i současném vykazování vykázalo náklady sedmnáct zemí. U těchto zemí se náklady snížily o 3 %.

V roce 2018 se téměř polovina členských států potýkala s problémy týkajícími se důvěrnosti údajů v rámci hlavního souboru údajů o produkci akvakultury. To znamená, že souhrnné údaje pro EU zůstaly pro většinu druhů důvěrné, často kvůli důvěrným údajům týkajícím se jednoho členského státu. Za rok 2016 však bylo možné zveřejnit celkový vnitrostátní objem produkce a celkovou vnitrostátní hodnotu produkce u všech členských států, zatímco za rok 2017 a 2018 zůstaly tyto údaje důvěrné v případě Lotyšska. Vzhledem k důvěrnosti údajů týkajících se jednoho členského státu nebylo možné zveřejnit souhrnné vstupy za celou EU pro akvakulturu založenou na odlovu. Vzhledem ke specializované produkci ve třech členských státech zůstává produkce jiker určených k lidské spotřebě na úrovni EU důvěrná, zatímco vnitrostátní produkce začala být důvěrná ve Španělsku a Maďarsku v roce 2018. Údaje o produkci líhní a odchovných zařízení byly důvěrné v několika členských státech.

Hlavním nedostatkem statistik akvakultury shromažďovaných na základě nařízení (ES) č. 762/2008 je vysoký počet buněk s důvěrnými údaji. Pro to existují dva hlavní důvody. Zaprvé, nařízení vyžaduje velmi podrobnou strukturu údajů, což vede ke značné roztříštěnosti údajů. Zadruhé, odvětví akvakultury je vysoce specializované, jelikož v něm působí podniky, které pěstují velmi málo druhů pomocí jedné hlavní produkční metody nebo prostředí. V důsledku této skutečnosti je velká část údajů o jednotlivých druzích i souhrnných údajů důvěrná.

Z odpovědí sloužících jako podklad pro metodické zprávy o jednotlivých zemích za rok 2018 lze vyvodit, že převážná většina zemí pomocí údajů o akvakultuře shromážděných podle nařízení (ES) č. 762/2008 pokryje své vnitrostátní potřeby. Celkem šestnáct zemí shromažďuje údaje formou sčítání a pět odvozuje soubor údajů z administrativních zdrojů; šest zbývajících zemí využívá administrativní zdroje nebo odborné odhady.

Patnáct zemí informovalo o zvýšení efektivity. Vyšší efektivita spočívala zejména ve zjišťováních on-line (šest zemí), další automatizaci (čtyři země) a ve zvýšeném vyžívání administrativních údajů (dvě země). Ke snížení zátěže došlo v deseti zemích. Mezi nejběžnější opatření ke snížení zátěže patřil snazší přenos údajů a jejich vícenásobné využití.

Ze zpráv o jednotlivých zemích vyplývá, že více než polovina zemí shromažďuje údaje přímo ze zařízení na úrovni výrobních jednotek, zatímco v jiných musí manažeři společnosti vyplnit dotazník pro všechna svá zařízení celkově. Sběr údajů na úrovni podniků zároveň usnadňuje podávání zpráv podle nařízení (ES) č. 199/2008 . V zájmu snížení celkové zátěže členských států by bylo vhodné dále prozkoumat možnost splnění povinností uložených oběma nařízeními pomocí pouze jednoho sběru údajů.

Řada zemí navrhla zlepšení s cílem snížit zátěž vyplývající z nařízení (ES) č. 762/2008, zejména pokud jde o zlepšení spolupráce s ostatními zúčastněnými stranami v této oblasti v zájmu standardizace požadavků a lhůt pro předkládání údajů. To platí zejména pro FAO a nařízení (EU) 2017/1004 o rámci pro shromažďování údajů.

4 Závěry

Ze statistik akvakultury se v posledních letech stal stabilní soubor údajů s včasnými a konzistentními výstupy pro uživatele údajů nejen na evropské a globální úrovni, ale také na vnitrostátní úrovni.

Současně však z konzultací prováděných v rámci nedávného hodnocení evropské statistiky rybolovu vyplynulo, že mnoho uživatelů je se statistikami akvakultury nespokojených. To pravděpodobně souvisí s velkým počtem důvěrných hodnot v datovém souboru, které komplikují jeho využití. Důvěrná povaha těchto buněk je způsobena podrobným členěním požadavků na údaje stanovených nařízením (ES) č. 762/2008 a specializovanou a koncentrovanou strukturou odvětví akvakultury.

Některé členské státy nadále čelily problémům s včasností a dochvilností sběru a odevzdání údajů. Pokyny Eurostatu pro sběr údajů přispěly k posílení konzistentnosti sběru údajů o akvakultuře.

V některých zemích byla zátěž snížena a bylo zaznamenáno měřitelné zvýšení efektivity. Průměrné roční náklady na vypracování statistik akvakultury činily v referenčním roce 2017 105 000 EUR. To je o 3 % méně než v předchozím období (v případě zemí, které dodaly údaje o nákladech za obě období). Podíl nákladů na sběr údajů na celkové ekonomické hodnotě produkce akvakultury je spíše nízký. Neefektivita ve vztahu k ostatním sběrům údajů (konkrétně FAO a nařízení (EU) 2017/1004, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 199/2008) přetrvává.

5 Doporučení

Nejdůležitějším výsledkem pro akvakulturu vyplývajícím z hodnocení statistik rybolovu je skutečnost, že uvedené statistiky jsou velmi důležitou a široce využívanou součástí statistiky rybolovu, ale potýkají se s problémy s důvěrností údajů. Navzdory úsilí, které Komise (Eurostat) a členské státy vyvinuly, aby snížily množství důvěrných údajů, byl výsledný dopad velmi omezený. Specializace odvětví ve skutečnosti množství důvěrných údajů zvýšila. Jediným řešením pro poskytování lepších služeb uživatelům údajů by bylo změnit stávající právní předpisy nebo je nahradit jiným právním předpisem, který je více zaměřen na produkci a méně náročný, co se týče strukturálních rozměrů spojených s výrobou. Nové právní předpisy by rovněž mohly přinést větší efektivitu, zejména sladěním lhůt s potřebami jiných mezinárodních organizací.

Na vnitrostátní úrovni je třeba nadále podporovat používání elektronických dotazníků, které přispívají ke zvýšení efektivity sběru údajů. Dalšími příklady osvědčených postupů jsou vnitrostátní pokyny pro sběr údajů a asistenční služby, jež respondentům nabízejí individuálně přizpůsobenou podporu.