ODPOVĚDI KOMISE NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU EVROPSKÉHO ÚČETNÍHO DVORA "SYSTÉM ZÁRUK PRO MLADÉ LIDI: PRVNÍ KROKY JSOU ZA NÁMI, ALE RIZIKA SOUVISEJÍCÍ S JEHO UPLATŇOVÁNÍM NA NÁS TEPRVE ČEKAJÍ“ /* COM/2015/0143 final */





ODPOVĚDI KOMISE NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU EVROPSKÉHO ÚČETNÍHO DVORA „SYSTÉM ZÁRUK PRO MLADÉ LIDI: PRVNÍ KROKY JSOU ZA NÁMI, ALE RIZIKA SOUVISEJÍCÍ S JEHO UPLATŇOVÁNÍM NA NÁS TEPRVE ČEKAJÍ“ SHRNUTÍ V. První odrážka: Komise bere na vědomí doporučení určená členským státům. Sama by v některých případech uvítala, kdyby dostávala lepší přehled o odhadovaných nákladech na všechna plánovaná opatření boje s nezaměstnaností mladých lidí. Komise vypracovala šablonu, s jejíž pomocí měly členské státy předložit údaje ke zdrojům financování na úrovni EU, členského státu, regionu / obce, zaměstnavatele či ke zdrojům jiným. Členské státy tak byly vybídnuty k tomu, aby o celkových nákladech a o financování záruk pro mladé lidi (včetně prostředků, jež k financování chybějí) podaly úplné informace. Tyto údaje (byť různě podrobné) předložilo z 28 členských států devatenáct. Druhá odrážka: Komise toto doporučení akceptuje, s tím, že jej pokládá za částečně již splněné. Odkazuje přitom zejména na doporučení Rady k rámci kvality stáží, Evropskou alianci pro učňovskou přípravu a související prohlášení Rady, jakož i na monitorování kvality zaměstnání, jež probíhá v rámci evropského semestru. Pokud jde o propagaci kvalitativních atributů, bude Komise i nadále přicházet s podněty k úvahám o „kvalitních nabídkách“. Bude přitom zohledňovat atributy kvality, které uvádí ve svých pokynech k hodnocení Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí (dále též „YEI“). Komise zejména na nejbližší schůzce národních koordinátorů pro systém záruk pro mladé lidi podnítí ke konceptu „kvalitních nabídek“ debatu a vyzve členské státy, aby o tomto konceptu diskutovaly na půdě Výboru pro zaměstnanost. Komise též prozkoumá možnost, jak problematiku kvalitních záruk pro mladé lidi řešit v rámci Programu vzájemného učení. Další vodítka k této problematice pak vypracuje v samostatném dokumentu s odpověďmi na nejčastější dotazy k zárukám pro mladé lidi. Komise konstatuje, že v souladu s pokyny k hodnocení Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí bude kvalita nabídek zaměstnání dokládána výstupy z hodnocení ex post. Třetí odrážka: Komise toto doporučení akceptuje, s tím, že jej pokládá za částečně již splněné. Odkazuje přitom na rámec ukazatelů, jejž schválila Rada pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, a dále na relevantní mechanismy upravené v článku 19 a přílohách I a II nařízení o Evropském sociálním fondu (ESF). Odkazuje též na relevantní úpravu v nařízení o společných ustanoveních, jež se týká monitorování a hodnocení těch opatření, která jsou financována z prostředků Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Doporučení pokládá Komise za částečně splněné i vzhledem ke svému závazku podat Evropskému parlamentu a Radě v roce 2016 zprávu o plnění záruk pro mladé lidi. Hodnocení, jež Komise k uplatňování záruk pro mladé lidi provádí v rámci evropského semestru, bude v budoucnu rozšířeno o monitorovací činnosti. Výstup z monitorování bude promítnut i do zprávy, kterou Komise v roce 2016 na téma uplatňování záruk pro mladé lidi podá Evropskému parlamentu a Radě předepsanou formální cestou. ÚVOD 15. Komise konstatuje, že dalších 11 miliard EUR je vyčleněno např. na modernizaci služeb zaměstnanosti a podporu samostatné výdělečné činnosti, jež budou k zaměstnávání mladých lidí rovněž nepřímo přispívat. Přes 26 miliard EUR bude vynaloženo na vzdělávání včetně celoživotního učení, s tím, že mezi hlavními příjemci prostředků budou pravděpodobně právě mladí lidé. PŘIPOMÍNKY: 37. Komise by ráda připomněla, že svou činnost vyvíjí v prostředí tzv. „měkkého“ práva a že se přitom opírá o doporučení Rady. Řada dílčích prvků záruk pro mladé lidi je v mnoha případech zajisté žádoucí, avšak do konkrétního národního programu nemusí být zakomponovány všechny z nich. Hodnocení plánů provádění záruk pro mladé lidi navíc bylo teprve prvním krokem v kontinuálním monitorování toho, jak jsou tyto záruky v členských státech plněny. Uplatňování systémů těchto záruk Komise monitoruje v rámci evropského semestru, v němž je sledována celá škála politik v členských státech, které se k realizaci záruk pro mladé lidi váží. První odrážka: Potřeba zlepšit znalosti v oblasti informačních a komunikačních technologií a digitální kompetence je ve vhodných případech zdůrazňována v kontextu evropského semestru. Druhá odrážka: Komise je toho názoru, že konkrétnímu systému záruk pro mladé lidi neubírá nutně na účinnosti, není-li u něj posuzována vazba mezi nepřijetím přiměřené nabídky na straně jedné a dávkami v nezaměstnanosti či sociální pomocí na straně druhé. Pracovní dokument útvarů Komise uvádí, že při koncipování systému záruk pro mladé lidi lze přihlédnout k zásadám vzájemných povinností, např. zapojení do aktivních politik trhu práce[1]. Doporučení Rady se odvolává na zásadu vzájemných povinností v kontextu včasného zásahu a aktivace (doporučení č. 10). „Vzájemné povinnosti“ mohou být sice zdrojem nemalých přínosů, nicméně v tabulce používané k hodnocení nefigurují. Hodnotit systém podle toho, zda jsou v něm „vzájemné povinnosti“ zakomponovány, by totiž bylo příliš restriktivní v případě, že by se členský stát rozhodl svůj systém na těchto povinnostech nezakládat nebo že by to jeho legislativa či postupy neumožňovaly. Přednost tedy byla dána tomu, posuzovat hlavní komponenty záruk pro mladé lidi a zamýšlenou existenci a rozsah nabídek. 41. Při přijímání operačního programu, jehož opatření s Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí nějak souvisejí, musí být předtím, než Komise z fondů uvolní jakékoli prostředky, zaveden „strategický politický rámec na podporu zaměstnanosti mladých lidí“. Při posuzování toho, je-li tento předpoklad (tzv. předběžná podmínka YEI) naplněn, vychází Komise ze sebehodnocení členského státu a z údajů v něm uvedených. Odkazuje-li členský stát na doplňující národní strategie pro zaměstnanost mladých lidí, u nichž se nejedná o plán provádění záruk pro mladé lidi, musí Komise splnění předběžné podmínky YEI posoudit na základě všech strategických dokumentů na poli zaměstnanosti mladých lidí, o nichž se tento členský stát zmiňuje. Při posuzování této předběžné podmínky si však Komise všímá toho, jsou-li dané strategie v souladu s plánem provádění záruk pro mladé lidi, tak aby investice z ESF naplňovaly politické cíle daného členského státu. 42. Komise konstatuje, že rámec pro posuzování plánu provádění záruk pro mladé lidi není totožný s posuzováním předběžné podmínky YEI. Oba postupy totiž sledují odlišné cíle, v jednom případě cíle politické (záruky pro mladé lidi), v druhém případě soulad s právními předpisy (YEI). Ke splnění předběžné podmínky je zapotřebí „existence strategického politického rámce na podporu zaměstnanosti mladých lidí, včetně uplatňování záruk pro mladé lidi“. Dílčí kritéria, podle nichž by měly útvary Komise tento „strategický politický rámec“ posuzovat, upravuje rovněž nařízení. Nařízení samotné se nezmiňuje o existenci plánu provádění záruk pro mladé lidi, natož pak o tom, že jej Komise musí posoudit kladně. Posuzování plánu provádění záruk pro mladé lidi, které se řídí politickými hledisky a probíhá na základě doporučení o zavedení záruk pro mladé lidi, tedy nijak automaticky nesouvisí s posuzováním předběžné podmínky YEI, které se řídí pevným souborem kritérií podrobně upravených v nařízení o společných ustanoveních. Komise konstatuje, že sama navrhovala takovouto vazbu vytvořit. Předběžná podmínka YEI by pak byla splněna, pokud by byl dodržen právní požadavek na vypracování plánu provádění záruk pro mladé lidi. Rada však tento návrh během legislativního procesu zamítla. 43. Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 42. Někdy diferencované či mírně odlišné výsledky obou postupů jsou dány jejich rozdílnou, byť do určité míry vzájemně provázanou povahou. Dílčí kritéria, podle nichž by měl být „strategický politický rámec na podporu zaměstnanosti mladých lidí“ posuzován, obsahují i kvalitativní prvky, k nimž patří mj. identifikace hlavních zúčastněných stran včetně zúčastněných orgánů veřejné moci, dále způsob koordinace s partnery, nastavení systémů včasného zásahu a aktivace, jakož i mechanismus monitorování. Posouzení těchto kvalitativních prvků přesahuje rámec čistě formální kontroly. Posuzování toho, nakolik je splněna předběžná podmínka YEI, využila Komise v rámci možností jako příležitosti k tomu, aby si v plánu provádění záruk pro mladé lidi vyžádala určité modifikace (např. v případě Francie). Souhrnná odpověď Komise k bodům 45 a 46: Komise s Účetním dvorem souhlasí. Ráda by poukázala na skutečnost, že investice do záruk pro mladé lidi jsou pro EU klíčové z hlediska zachování jejího budoucího růstového potenciálu. Významná finanční podpora z EU může pomoci, a to zejména podpora z Evropského sociálního fondu a podpora v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Avšak k tomu, aby se záruky pro mladé lidi staly skutečností, musí členské státy také přistupovat k opatřením podporujícím zaměstnanost mladých lidí jako k rozpočtovým prioritám. 47. Devatenáct členských států z 28 předložilo (různě podrobné) údaje k plánovaným zdrojům financování svých systémů záruk pro mladé lidi. V některých případech by však Komise uvítala lepší přehled odhadovaných nákladů na všechna plánovaná opatření, byť si je vědoma toho, že odhady nákladů na tento druh záruk platí s výhradami. 49. Doporučení o zavedení záruk pro mladé lidi nepředepisuje přesný způsob, jakým mají členské státy tyto záruky uplatňovat. Tento způsob bude totiž do značné míry záviset na situaci v daném členském státě (tj. na počtu osob zařazených do kategorie NEET a jejich charakteristikách). Dopady budou tedy záviset na řešení, které si členské státy zvolí, pokud jde o zacílení a koncepci podpory. Jak je uvedeno v důvodové zprávě návrhu Komise, je spolu s návrhem předkládán i pracovní dokument útvarů Komise, který ve větších podrobnostech rozvádí, čím jsou záruky pro mladé lidi tvořeny, řeší otázky nákladů a přínosů těchto systémů a popisuje jednotlivé stavební prvky nutné k tomu, aby byl tento druh záruk úspěšný. V jedné z příloh prezentuje tento pracovní dokument i politiky, které jsou na podporu zaměstnanosti mladých lidí ve 27 členských státech a Chorvatsku již zavedeny. Reflektuje přitom různorodost výchozích podmínek, v nichž tyto země své systémy záruk pro mladé lidi začínají utvářet do komplexní podoby. Skutečné náklady na záruky pro mladé lidi budou záviset i na podmínkách v konkrétním členském státě a na způsobu, jakým jsou záruky nastaveny a uplatňovány. Odhady nákladů na tyto záruky tedy budou vždy platit s řadou výhrad. Jako orientační odhad nákladů, jež by si vyžádaly záměry členských států uplatňovat záruky pro mladé lidi, by v této souvislosti mohly posloužit příklady z Rakouska, Finska, Švédska a Spojeného království. 50. Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 15. 53. Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 47. 54. Francii Komise sdělila, že celkové kvantitativní cíle jejího plánu nejsou dostatečně jasné, a naznačila, že přetrvávají pochybnosti o kvalitativních aspektech nabídek, jež bude Pôle emploi osobám zařazeným do kategorie NEET předkládat s cílem plnit cíle záruk pro mladé lidi. Navazující kroky probíhají v rámci evropského semestru. Irsko ve svém plánu provádění záruk pro mladé lidi předložilo tabulku s údaji o průměrné účasti, počtu nových účastníků, očekávaném přírůstku stavu mladých lidí a o orientačních nákladech na programy pro mladé lidi. Odhadovat budoucí účast se irské orgány zdráhají, dokud nebude rozhodnuto o přídělech prostředků z irského rozpočtu, a proto nepředložily za období po roce 2014 žádné číselné údaje. Požadovat po irských orgánech další informace tedy nebylo považováno za nutné ani vhodné. Souhrnná odpověď Komise k bodům 55 a 56: Komise měla za to, že je v prvé řadě důležité moci si udělat obrázek o tom, zda byly v členském státě vyčleněny (dostatečné) zdroje nad rámec prostředků z EU. Vypracovala tedy pro členské státy šablonu a požádala je, aby do ní vyplnily údaje o disponibilních zdrojích financování, tj. o tom, zda toto financování bude pocházet ze zdrojů EU, členského státu, regionu / obce, určitého zaměstnavatele nebo zdrojů jiných. Rozpis prostředků podle jednotlivých fondů EU byl v dané fázi podružný, neboť v nejbližší době měly být přijímány operační programy. Podle názoru Komise měl být podrobný rozpis zdrojů EU v členění podle prostředků z ESF/YEI prezentován v příslušných operačních programech, zejména proto, že členské státy a Komise o finančních plánech těchto programů v té době neformálně vyjednávaly. 57. Komise konstatuje, že správnost výdajů na Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí bude ověřována v rámci obvyklého procesu budování věrohodnosti, který náležitě zohledňuje specifická rizika. Souhrnná odpověď Komise k bodům 61 a 62: Komise souhlasí s tím, že „kvalitní nabídka“ je klíčovým prvkem uplatňování záruk pro mladé lidi. Komise propaguje soubor kvalitativních atributů stáží (prostřednictvím doporučení Rady k rámci kvality stáží) a učňovské přípravy (prostřednictvím Evropské aliance pro učňovskou přípravu a souvisejícího prohlášení Rady). Pokud jde o pracovní místa, monitoruje Komise kvalitu zaměstnání v rámci evropského semestru. Zvláštní pozornost přitom věnuje přechodu ze školy do zaměstnání a problematice segmentace trhu práce. Pokud jde o kvalitu zaměstnání na otevřeném trhu, je Komise toho názoru, že hodnocení kvality bude vždy záviset na tom, jaká situace na příslušném trhu práce panuje, včetně pracovněprávních předpisů, aktuální hospodářské situace a dalších aspektů. K úvahám o „kvalitních nabídkách“ přispěje Komise dalšími podněty. Bude přitom zohledňovat atributy kvality, které uvádí ve svých pokynech k hodnocení Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Komise zejména na nejbližší schůzce národních koordinátorů pro systém záruk pro mladé lidi podnítí ke konceptu „kvalitních“ nabídek debatu a vyzve členské státy, aby o tomto konceptu diskutovaly na půdě Výboru pro zaměstnanost. Prozkoumá též možnost, jak problematiku „kvalitních nabídek“ mladým lidem řešit v rámci Programu vzájemného učení. Další vodítka k této problematice pak vypracuje v samostatném dokumentu s odpověďmi na nejčastější dotazy k zárukám pro mladé lidi. 63. Komise odkazuje na svou souhrnnou odpověď k bodům 61 a 62. Nad rámec uvedeného se Komise domnívá, že jednotné uplatňování záruk pro mladé lidi a „univerzální“ přístup nejsou ani možné, ani v souladu s doporučením Rady, které jednoznačně uvádí, že systémy záruk pro mladé lidi by měly být v souladu s místními, regionálními a celostátními podmínkami. Komise nicméně souhlasí s tím, že účinné uplatňování systémů záruk pro mladé lidi je zcela zásadní. Přístup orientovaný na výsledky, jejž Komise sleduje, má celou řadu předností, neboť hodnotí účinnost opatření, která jsou do systémů záruk pro mladé lidi zabudována. Přihlíží totiž k různorodosti podmínek na trhu práce a ke vhodnosti určité nabídky pro konkrétního jedince. V této souvislosti zastává Komise názor, že se o kvalitní nabídku jedná v případě, pokud osoba, která jí využije, je schopna si následně kontakt s trhem práce udržet. Nevrátí se tedy mezi nezaměstnané ani do stavu nečinnosti. „Kvalitní nabídku“ tak lze poměřovat jejím výsledkem. Jak již bylo uvedeno (srv. souhrnná odpověď na body 61 a 62), bude Komise k úvahám o „kvalitních nabídkách“ přispívat dalšími podněty. Komise konstatuje, že nabídky učňovské přípravy, stáže nebo dalšího vzdělávání již musí splňovat určité kvalitativní standardy. Uvedené platí bez ohledu na to, jedná-li se o nabídky subvencované (např. v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, z programů ESF nebo programů členských států), či nikoli. 65. Komise by ráda upozornila na skutečnost, že vzniku společného monitorovacího rámce předcházelo zdlouhavé hledání konsensu. Je možné, že se tím v kritickém okamžiku oddálilo přijetí doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi, a že tím bylo znemožněno rychlé zavedení rámce. 68. Komise by ráda poukázala na to, že výsledky monitorování jsou přebírány do hlavních dokumentů, které Evropská komise přijímá v rámci evropského semestru (pracovní dokumenty útvarů Komise, hloubkové přezkumy a návrhy doporučení pro jednotlivé země). O vývoji v rámci evropského semestru si Komise pravidelně vyměňuje informace s Evropským parlamentem. V souladu se závěry Evropské rady ze dne 27.–28. června 2013 Komise navíc podá v roce 2016 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování záruk pro mladé lidi a o realizaci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Souhrnná odpověď Komise k bodům 69 a 70: Komise konstatuje, že druhý přezkum pokroku, jehož bylo dosaženo při uplatňování systémů záruk pro mladé lidi ve 21 členských státech, proběhl na půdě Výboru pro zaměstnanost dne 3. prosince 2014, s tím, že pro každý z těchto členských států byly vyvozeny závěry. V květnu 2015 proběhne kontrola, jak byly tyto závěry naplněny. Všechny přezkumy, jež Výbor pro zaměstnanost v prosinci 2014 prováděl, se na systémy záruk pro mladé lidi zaměřovaly široce a jednotným způsobem, v souladu s pracovními metodami používanými na všechny členské státy. Tyto přezkumy z května a prosince 2014 se promítly do agendy následných schůzek Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, jež byly věnovány nezaměstnanosti mladých a zárukám pro mladé lidi. 71. Rámec ukazatelů, jež slouží k monitorování záruk pro mladé lidi, schválil Výbor pro zaměstnanost dne 22. září 2014. V prosinci 2014 pak schválila Rada pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele Hlavní sdělení ohledně rámce ukazatelů pro sledování záruky pro mladé lidi, která Výbor pro zaměstnanost vypracoval. Tato hlavní sdělení se vyslovují za to, aby byly důsledně překonány stávající překážky, jež brání shromažďování dat, a aby byl na úrovni EU i členských států zajištěn spolehlivý systém monitorování záruk pro mladé lidi, který by se o navržený rámec opíral. Viz též odpověď Komise k bodu 65. 72. Komise souhlasí s tím, že pokračujícího úsilí členských států je skutečně zapotřebí. V říjnu 2014 započala skupina Výboru pro zaměstnanost, která se věnuje problematice ukazatelů, s pilotním sběrem dat o zárukách pro mladé lidi. Cílem bylo otestovat metodiku, která byla navržena pro účely pravidelného sběru administrativních dat, s jejichž pomocí má být uplatňování záruk pro mladé lidi monitorováno. Dále měly být posouzeny překážky, s nimiž se členské státy potýkají, a způsoby, jak lze tyto překážky překonat s ohledem na to, že od června 2015 mají být tato data shromažďována pravidelně. Do 18. února předložily své příspěvky všechny členské státy s výjimkou tří. Ostatní příspěvky jsou očekávány v brzké době. 73. Čtení srovnávacího přehledu klíčových ukazatelů z oblasti zaměstnanosti a ze sociální oblasti je doplněno dalšími daty, která jsou extrahována mj. z monitoru výsledků v oblasti zaměstnanosti a z posouzení politických opatření, jež zavedly členské státy. Souhrnná odpověď Komise k bodům 74 až 76: Komise zdůrazňuje, že formulace a přijímání doporučení pro jednotlivé země je v prvé řadě politickým procesem, v němž Komise na základě analýzy určité země provedené v pracovních dokumentech jejích útvarů vypracuje návrh, který je následně připomínkován a revidován v rámci mnohostranného dohledu ve výborech, skupinách Rady a poté přijat Evropskou radou. Návrhy Komise na doporučení pro jednotlivé země zohledňují specifičnost situace v jednotlivých zemích. Rámeček 7 – Doporučení pro jednotlivé země 2013 – Příklad Litvy a Itálie Komise se domnívá, že specifičnost situace v Litvě i Itálii byla v doporučeních určených těmto zemím zohledněna náležitě. 77. Komise konstatuje, že z celkového pohledu je evropský semestr ve střednědobém horizontu zdrojem významného reformního úsilí v členských státech. 80. Komise se domnívá, že plány provádění záruk pro mladé lidi, jež členské státy předložily, již ve většině případů podávají užitečný všeobecný přehled o všech opatřeních, která jsou v rámci uvedených záruk plánována. Komise dále zřídila systém, jímž mají být tyto záruky monitorovány. Monitorování strukturálních reforem probíhá v rámci evropského semestru, včetně Výboru pro zaměstnanost. Opatření zacílená na jednotlivce budou monitorována pomocí rámce ukazatelů pro sledování záruky pro mladé lidi. Budou-li opatření určená jednotlivcům financována z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, budou jejich monitorování zajišťovat příslušné mechanismy, které stanoví článek 19 a příloha I a II nařízení o ESF a relevantní úprava v nařízení o společných ustanoveních, jež se týká monitorování a hodnocení. 84. Ukazatele výsledků Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, které jsou upraveny v příloze II nařízení o ESF, byly koncipovány tak, aby se co nejvíce blížily společným ukazatelům z přílohy I téhož nařízení. Zároveň však odrážejí specifičnost uvedené iniciativy. První odrážka: V zájmu zajištění kvality v poměru k vynaloženým prostředkům (z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí) má Komise zájem poměřovat celkové výsledky změnou ve statusu dané osoby. Jmenovitě chce zjišťovat, zda osoba zařazená při zahájení opatření do kategorie NEET případně změnila toto své postavení poté, co se jí z uvedené iniciativy dostalo podpory. Záruky pro mladé lidi kladou na monitorování vlastní požadavky, jež umožní sledovat, jaké druhy nabídek byly v rámci záruk poskytovány počínaje rokem 2016. Druhá odrážka: Ukazatele výsledků Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí se řídí logikou i koncepcí společných ukazatelů ESF. Následné monitorování osob, které se opatření této iniciativy dříve účastnily, znamená další zátěž pro účastníky i administrativní zdroje. U některých opatření by takto rozsáhlé povinné monitorování mohlo být pokládáno za nákladné a nepřiměřené. Účinky pozorované s určitou časovou prodlevou navíc oslabují příčinnou souvislost mezi pozorováními a zásahy, což přínos těchto pozorování snižuje. Členské státy se však mohou rozhodnout, že nad rámec povinného monitorování zavedou doplňující dlouhodobější ukazatele, např. že budou určité průzkumy opakovat po šesti měsících. Členské státy jsou navíc povinny provádět hodnocení dopadů, jež přinese poznatky o dlouhodobějších efektech zásahů, např. o příjmových diferenciálech v následujícím roce, či z něj vyplynou podobné ukazatele nad rámec ukazatelů uvedených v příloze II. Třetí odrážka: Pokud členský stát ve svém operačním programu uvede, že plánuje rozšířit cílovou skupinu na věkovou skupinu pod 30 let, požádá jej Komise, aby do programu zapracoval doplňující, programově specifické ukazatele zaměřené na osoby ve věku 25–29 let. Ukazatele výsledků nejsou jako takové specifické pro určitý věk a netýkají se konkrétních věkových skupin, např. 15–18 let apod. Komise však členské státy žádá, aby v případě, že se rozhodnou zaměřit se na věkovou skupinu 25–29 let, zakomponovaly do svých programů specifické ukazatele výstupů pro účely Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Pomocí těchto ukazatelů bude možné vyhodnocovat účinnost zásahů, pokud se zkombinují s ukazateli výsledků uvedené iniciativy dle přílohy II. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 87. Viz odpověď Komise k bodu 37. 89. Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 47. Komise konstatuje, že doporučení Rady nepředepisuje přesný způsob, jakým mají členské státy záruky pro mladé lidi uplatňovat (tj. zaměstnání, další vzdělávání, učňovská příprava či stáž). Tento způsob totiž bude záviset na situaci v členském státě (tj. na tom, kolik osob je v něm v kategorii NEET registrováno a jakou strukturu tato skupina osob vykazuje). Zacílení a koncepce konkrétní podpory ovlivňuje náklady i přínosy a ztěžuje odhad nákladů a přínosů všech potenciálních možností předem. Komise však souhlasí s možností rizika, že celkové prostředky na financování nemusí stačit na to, aby byly systémy záruk pro mladé lidi uplatněny. Komise vyzvala členské státy, aby k opatřením na podporu zaměstnanosti mladých lidí přistupovaly jako k rozpočtovým prioritám. Je rovněž třeba připomenout, že podpora z fondů EU, jež na záruky pro mladé lidi plyne, přesahuje rámec přímých opatření Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a ESF, která jsou určena na odbornou přípravu a zaměstnávání mladých lidí. ESF totiž podporuje i modernizaci služeb na trhu práce, samostatnou výdělečnou činnost, vzdělávání a sociální začlenění, které z hlediska strukturálních reforem zčásti napomáhají i zaměstnávání mladých lidí. Doporučení 1 Komise bere na vědomí doporučení určená členským státům. Sama by v některých případech uvítala, kdyby o odhadovaných nákladech na všechna plánovaná opatření boje s nezaměstnaností mladých lidí dostávala lepší přehled. Pomocí šablony, kterou Komise vypracovala, měly členské státy předložit údaje ke zdrojům financování na úrovni EU, členského státu, regionu / obce, zaměstnavatele či ke zdrojům jiným. Členské státy tak byly vybídnuty k tomu, aby o celkových nákladech a o financování záruk pro mladé lidi (včetně prostředků, jež k financování chybějí) podaly úplné informace. Tyto údaje (byť různě podrobné) předložilo z 28 členských států devatenáct. 90. Komise se domnívá, že jednotné uplatňování záruk pro mladé lidi a „univerzální“ přístup nejsou ani možné, ani v souladu s doporučením Rady, které jednoznačně uvádí, že systémy záruk pro mladé lidi by měly být v souladu s místními, regionálními a celostátními podmínkami. Komise souhlasí s tím, že účinné provádění systémů záruk pro mladé lidi je zcela zásadní. Přístup orientovaný na výsledky, jejž Komise sleduje, má celou řadu předností, neboť hodnotí účinnost opatření, která jsou do systémů záruk pro mladé lidi zabudována. Přihlíží totiž k různorodosti podmínek na trhu práce a ke vhodnosti určité nabídky pro konkrétního jedince. V této souvislosti zastává Komise názor, že se o kvalitní nabídku jedná v případě, pokud osoba, která jí využije, je schopna si následně kontakt s trhem práce udržet. Nevrátí se tedy mezi nezaměstnané ani do stavu nečinnosti. „Kvalitní nabídku“ lze tudíž poměřovat jejím výsledkem. Komise konstatuje, že nabídky učňovské přípravy, stáže nebo dalšího vzdělávání již musí splňovat určité kvalitativní standardy. Uvedené platí bez ohledu na to, jedná-li se o nabídky subvencované (např. v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, z programů ESF nebo programů členských států), či nikoli. Komise v této souvislosti propaguje soubor kvalitativních atributů stáží (prostřednictvím doporučení Rady k rámci kvality stáží) a učňovské přípravy (prostřednictvím Evropské aliance pro učňovskou přípravu a souvisejícího prohlášení Rady). Pokud jde o pracovní místa, Komise monitoruje kvalitu zaměstnání v rámci evropského semestru. Zvláštní pozornost přitom věnuje přechodu ze školy do zaměstnání a problematice segmentace trhu práce. Pokud jde o kvalitu zaměstnání na otevřeném trhu, Komise konstatuje, že hodnocení kvality bude vždy záviset na tom, jaká situace na příslušném trhu práce panuje, včetně pracovněprávních předpisů, aktuální hospodářské situace a dalších aspektů. Doporučení 2 Komise toto doporučení akceptuje, s tím, že jej pokládá za částečně již splněné. Odkazuje přitom zejména na doporučení Rady k rámci kvality stáží, Evropskou alianci pro učňovskou přípravu a související prohlášení Rady, jakož i na monitorování kvality zaměstnání, jež probíhá v rámci evropského semestru. Pokud jde o propagaci kvalitativních atributů, bude Komise i nadále přicházet s podněty k úvahám o „kvalitních nabídkách“. Bude přitom zohledňovat atributy kvality, které uvádí ve svých pokynech k hodnocení Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Komise zejména při nejbližší schůzce národních koordinátorů pro systém záruk pro mladé lidi podnítí o konceptu „kvalitních nabídek“ debatu a vyzve členské státy k diskusi o tomto konceptu na půdě Výboru pro zaměstnanost. Komise též prozkoumá možnost, jak problematiku „kvalitních nabídek“ mladým lidem řešit v rámci Programu vzájemného učení. Další vodítka k této problematice pak vypracuje v samostatném dokumentu s odpověďmi na nejčastější dotazy k zárukám pro mladé lidi. Komise konstatuje, že v souladu s pokyny k hodnocení Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí bude kvalita nabídek zaměstnání dokládána výstupy z hodnocení ex post. 91. Uplatňování záruk pro mladé lidi Komise monitoruje v rámci evropského semestru, mj. při dvoustranných schůzkách se zástupci členských států a zjišťovacích misích. K mnohostrannému dohledu nad tím, jak jsou tyto záruky uplatňovány, přispívá Komise i prostřednictvím svého členství ve Výboru pro zaměstnanost, konkrétně při přípravě na jednání Rady. Uvedený výbor v této souvislosti uspořádal v roce 2013 jeden a v roce 2014 dva přezkumy, jež byly mnohostrannému dohledu speciálně věnovány. Přezkumy z května a prosince 2014 se promítly do agendy následných schůzek Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, jež byly věnovány nezaměstnanosti mladých a zárukám pro mladé lidi. Ve vhodných případech navrhuje Komise specifická doporučení členským státům. Závěrečná jednání o těchto doporučeních jsou obohacena o závěry z mnohostranných přezkumů ve Výboru pro zaměstnanost. Výbor pro zaměstnanost schválil dne 22. září 2014 rámec ukazatelů pro sledování záruky pro mladé lidi. Tento rámec obsahuje ukazatele na úrovni makroekonomické, realizační a kontrolní, které by při vzájemné kombinaci měly podávat ucelený obrázek o tom, jak se efekty systémů záruk pro mladé lidi promítají do situace mladých lidí v celé Evropě na trhu práce. Administrativní údaje potřebné pro „realizační úroveň“ jsou v současnosti testovány v pilotním sběru dat ve všech 28 členských státech, s tím, že s pravidelným shromažďováním těchto dat má být započato v roce 2015. Dne 11. prosince 2014 schválila Rada pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele Hlavní sdělení ohledně rámce ukazatelů pro sledování záruky pro mladé lidi. Tato sdělení podtrhují odhodlání členských států dodat potřebná data. Opatření zacílená na jednotlivce budou monitorována pomocí rámce ukazatelů pro sledování záruky pro mladé lidi. Budou-li tato opatření financována z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, budou jejich monitorování zajišťovat příslušné mechanismy, které stanoví článek 19 a příloha I a II nařízení o ESF a relevantní úprava v nařízení o společných ustanoveních, jež se týká monitorování a hodnocení. Pokud jde jmenovitě o Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí, zřídila Komise rámec, s jehož pomocí budou monitorována opatření této iniciativy, která budou realizována v rámci záruk pro mladé lidi. Za tímto účelem zavedla ve svém nařízení o ESF společné ukazatele. Doporučení 3 Komise toto doporučení akceptuje, s tím, že jej pokládá za částečně již splněné. Odkazuje přitom na rámec ukazatelů, jejž schválila Rada pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, a na relevantní mechanismy upravené v článku 19 a přílohách I a II nařízení o ESF. Odkazuje dále na relevantní úpravu v nařízení o společných ustanoveních, jež se týká monitorování a hodnocení těch opatření, která jsou financována z prostředků Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Doporučení pokládá Komise za částečně splněné i vzhledem ke svému závazku podat Evropskému parlamentu a Radě v roce 2016 zprávu o plnění záruk pro mladé lidi. V rámci budoucích evropských semestrů bude hodnocení, jak jsou záruky uplatňovány, obohaceno o výstup z monitorování. Závěry z monitorování budou promítnuty i do zprávy, kterou Komise v roce 2016 na téma plnění záruk pro mladé lidi podá předepsanou formální cestou Evropskému parlamentu a Radě. [1] Pracovní dokument útvarů Komise, SWD(2012) 409 final, s. 4.