Ve všech třech případech jsou programy náležitě definovány, pokud jde o oblast působnosti, rozpočet a plánování, s konečnými daty přesahujícími stávající finanční období. Zneškodňování vyhořelého paliva a radioaktivního odpadu v hlubinném geologickém úložišti není do oblasti působnosti programů zahrnuto a tento postup musí každý členský stát vypracovat ve svém vnitrostátním programu pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, jak to vyžaduje příslušná směrnice,.

Relevance

(1)Pokud jde o VFR pro období 2014–2020, zůstávají obecné a specifické cíle i nadále velmi významné, aby bylo možné reagovat na potřeby, které byly zjištěny při přípravě VFR (tj. pokročit ve vyřazování z provozu za bod, odkud není návratu, a zajistit vyšší míru bezpečnosti).

Soudržnost

(2)Nařízení jsou v souladu s předpisy EU, jejichž cílem je zajistit nejvyšší stupeň jaderné bezpečnosti. Právní základ programů je navržen tak, aby byl plně v souladu s acquis daným Smlouvou o Euratomu, zejména v oblasti jaderné bezpečnosti, a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem8. Tím není dotčena výjimečná povaha finančních prostředků EU vyplývající z konkrétních historických událostí, které jsou základem těchto programů. Podpora ze strany EU zajistila okamžité zahájení strategií směřujících k vyřazení z provozu, umožnila rychleji snížit úroveň radiologického rizika, zabránila přenosu nepřiměřené zátěže na další generace a zároveň částečně kryla závazky členských států.

(3)Splněním předběžných podmínek daly členské státy podobu oblasti působnosti těchto programů. Následně bylo z programů výslovně vyňato dlouhodobé nakládání s vyhořelým palivem a vysoce radioaktivním odpadem a v souladu se směrnicí Rady 2011/70/Euratom nadále zůstává finanční odpovědností členských států.

(4)Programy jsou rovněž v souladu s politikami EU v oblastech jako ochrana životního prostředí a sociální ochrana.

Účelnost

(5)Doposud se podařilo pokročit ve všech třech programech a dlouhotrvající problémy přenesené z předchozího finančního rámce byly nakonec dořešeny. Nový impuls do činností vyřazování z provozu přinesly klíčové infrastruktury pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivní odpadem, které byly buď uvedeny do provozu, nebo jsou v závěrečných fázích uvedení do provozu.

(6)Ve všech třech jaderných elektrárnách výrazně pokročila demontáž a dekontaminace v turbínových halách a pomocných budovách. Subjekty odpovědné za vyřazování z provozu v procesech úspěšně identifikovaly a odstranily slabiny.

(7)Ve všech třech elektrárnách bylo dosaženo pokroku v demontáži a dekontaminaci budov reaktoru (kontrolované pásmo) v souladu s příslušnými programovými plány a daty ukončení programu.

(8)Hlavními výstupy programů vyřazení z provozu jsou materiály, které buď budou opětovně použity, či recyklovány, a upravený radioaktivní odpad, který bude buď dočasně skladován (prozatímní úložiště odpadu), či zlikvidován. U všech tří programů jsou do dnešní doby výstupy nižší, než bylo plánováno, a to z několika důvodů: i) cílové hodnoty byly nadhodnocené kvůli inherentním nejistotám při charakterizaci jaderných elektráren; ii) nižší vstup do zařízení pro nakládání s odpady vzniklý z demontážních prací; a iii) technické obtíže vztahující se ke specifickým tokům zbylého odpadu. Postupy nakládání s odpadem se nicméně ukázaly být obecně schopné zajišťovat potřebnou produktivitu, a to v souladu s nejvyššími bezpečnostními normami.

Účinnost

(9)Pro splnění předběžných podmínek vypracovaly na počátku současného VFR tyto tři členské státy podrobné plány na vyřazování z provozu. Do plánu proto byly zahrnuty odhady celkových nákladů programů, které byly aktualizovány s ohledem na předchozí obtíže. V roce 2016 Komise dokončila posouzení těchto nových plánů a dospěla k závěru, že jsou úplné, relevantní a komplexní a že odhady celkových nákladů programů jsou obecně přiměřené – jak potvrdily závěry nezávislého přezkumu11 – za předpokladu, že odhadované výdaje za nepředvídané události budou navýšeny na úroveň 16 %. Pro monitorování nákladové efektivnosti byl jasně vymezen rozsah podpory EU a jasně stanoveny základní náklady.

(10)Z analýzy vyplývá, že obecně byly programy v rámci současného finančního rámce prováděny nákladově efektivním způsobem a že procesy plánování jsou na mnohem vyšší úrovni vyspělosti.

(11)Celosvětovým problémem zůstává stanovení finančních referenčních hodnot pro činnosti vyřazování z provozu. I přes široké uplatňování Mezinárodní struktury pro náklady spojené s vyřazováním z provozu je toto omezení nejvíce patrné v obtížích při porovnávání těchto tří programů mezi sebou a jejich srovnávání s dalšími programy vyřazování z provozu.

(12)Analýza rovněž určila hlavní faktory, které nákladovou efektivnost ovlivňují:

·správa programů využívaná od roku 2014 přispěla ke zvýšení účinnosti programů a pozitivní vliv na nákladovou efektivnost měly organizační změny.

·Rostoucí míra vnitrostátních příspěvků měla údajně vliv na větší odpovědnost a vlastní ekonomické zájmy členských států. Přesto však nebyly důkazy, že větší podíl státních příspěvků na úrovni jednotlivých projektů má vliv na jejich vyšší výkonnost.

·Klíčem k nákladové efektivnosti je včasné provádění. K nákladové efektivnosti přispělo odstranění překážek přenesených z předchozího finančního rámce a případně překonání nahromaděných zpoždění (tj. vyřešení dlouhodobých smluvních sporů v Ignalině). Navíc metodika systému řízení na základě analýzy realizované hodnoty a soubor klíčových ukazatelů výkonnosti poskytl zúčastněným stranám programu soubor nástrojů k předcházení dopadům zpoždění, a to s vyhlídkou na zmírnění či zabránění negativních dopadů na náklady (viz například informace o programu Bohunice uvedené v rámečku).

·Podstatnou a ze své podstaty časově závislou složkou nákladů na vyřazení z provozu jsou náklady na práci. Pokud je veškerá práce prováděna pouze zaměstnanci subjektu odpovědného za vyřazení z provozu, má časové zpoždění vliv na náklady, zejména pokud narušuje kritickou cestu realizace programu, tedy datum jeho dokončení. Ke snížení tohoto rizika jsou proto přijímány strategie externalizace práce, které zajišťují odpovídající flexibilitu k přizpůsobení potřeb a úsilí. Zavádění těchto strategií je dobře rozvinuto v jaderné elektrárně Bohunice a pokročilo v jaderné elektrárně Ignalina, kde byl v roce 2017 přijat strukturovaný plán pod heslem „udělej sám, nebo nakup“.