CS    CS  
 EVROPSKÁ  
KOMISE 
V Bruselu dne 3.2.2015  
COM(2015) 42 final 
  
ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
o provád ění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 o indexu náklad ů 
práce (INP) 
 
 
 1. Ú VOD 
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 ze dne 27. února 2003 o indexu 
nákladů práce1 vytváří společný rámec pro tvorbu srovnatelných index ů nákladů práce 
členskými státy a jejich p ředávání Komisi. Komise (Eurosta t) na své internetové stránce 
zveřejňuje čtvrtletní tiskové zprávy  o indexu hodinových náklad ů práce2. Obsahují úplný 
soubor údaj ů, rozčleněný podle ekonomických činností a složek náklad ů práce. Uvád ějí 
rovněž mezičtvrtletní i meziro ční tempa r ůstu. 
V červenci 2003 p řijala Komise na řízení (ES) č. 1216/20033, které podrobn ěji stanoví 
postupy, jež členské státy musí dodržovat p ři předávání index ů, postupy o čištění indexů od 
sezónních vliv ů a obsah vnitrostátních zpráv o kvalit ě. V březnu 2007 pak Komise p řijala 
nařízení (ES) č. 224/20074. Tímto na řízením se m ění nařízení (ES) č. 1216/2003 a rozši řuje se 
rozsah indexu náklad ů práce o ekonomické činnosti vymezené v sekcích L, M, N a O 
klasifikace NACE Revize 1. Toto rozší ření znamená, že byly zahrnut y i netržní služby, které 
tvoří největší podíl ekonomických činností v t ěchto sekcích a které mohou mít jinou 
dynamiku než tržní služby. V srpnu 2007 p řijala Komise na řízení (ES) č. 973/20075. Tímto 
nařízením se m ění několik nařízení o specifických sta tistických oblastech, v četně indexu 
nákladů práce, aby bylo možné provést st atistickou klasifikaci ekonomických činností 
stanovenou v NACE Revize 2.  
Článek 13 na řízení (ES) č. 450/2003 stanoví, že Komise musí každé dva roky p ředložit 
zprávu Evropskému parlamentu a Rad ě. Zpráva by m ěla zejména p řezkoumat kvalitu údaj ů 
indexu náklad ů práce. Předkládaná zpráva se týká údaj ů indexu náklad ů práce předložených 
Komisi za referen ční čtvrtletí po čínající třetím čtvrtletím roku 2012 a kon čící druhým 
čtvrtletím roku 2014 v četně. 
V příloze I na řízení (ES) č. 1216/2003 je kvalita indexu náklad ů práce definována t ěmito 
parametry: relevantnost, p řesnost, včasnost dodání údaj ů (dochvilnost), dos tupnost a jasnost, 
srovnatelnost, soudržnost a úplnost. 
Úroveň přesnosti, dostupnosti a jasnosti je posta čující, stejn ě jako v minulém vykazovaném 
období. Tato zpráva se proto zam ěří na zlepšení týkající se relevance a pokrytí a bude se 
zabývat problematikou soudržnosti údaj ů s údaji z národních ú čtů a srovnatelností údaj ů 
očištěných od vlivu po čtu pracovních dní. Zvláštní pozornost se v ěnuje problému, kdy 
členské státy nedodají údaje ve stanovených lh ůtách, a d ůsledkům, které má opožd ěné 
dodávání údaj ů na kvalitu zve řejňovaných evropských souhrnných ukazatel ů. 
                                                            
1 Ú ř. věst. L 69, 13.3.2003, s. 1.  
2 Čtvrtletní tiskové zprávy jsou vydávány ve dnech stanovených v kalendá ři zveřejňování; obojí lze najít 
na internetových stránkách Eurostatu ( http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3 Na řízení Komise (ES) č. 1216/2003 ze dne 7. července 2003, kterým se provádí na řízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 o indexu náklad ů práce (Úř. L 169, 8.7.2003, s. 37).  
4 Na řízení Komise (ES) č. 224/2007 ze dne 1. b řezna 2007, kterým se m ění nařízení (ES) č. 1216/2003, 
pokud jde o ekonomické činnosti zahrnuté do indexu náklad ů práce (Úř. věst. L 64, 2.3.2007, s. 23).  
5 Na řízení Komise (ES) č. 973/2007 ze dne 20. srpna 2007 o zm ěně některých na řízení ES o specifických 
statistických oblastech, kterými se prov ádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 
2 (Úř. věst. L 216, 21.8.2007, s. 10). 
 
 2. O BECNÝ POKROK OD MINULÉ ZPRÁVY  
V posledním vykazovaném období pracoval Eu rostat na zjednodušení a harmonizaci 
standardů pro údaje i metadata (zprávy o kvalit ě) zasílané členskými státy Komisi. 
Nomenklatury a prom ěnné používané v indexu náklad ů práce byly slad ěny se standardem 
SDMX6, který je novým celosv ětovým referen čním standardem pro sdílení statistických 
informací. V ětšina členských stát ů začala posílat své údaje ve formátu SDMX a Eurostat 
požádal ty státy, které dosud tento formát nep řijaly (Belgie, Dánsko, Irsko, Řecko, 
Chorvatsko, Lucembursko a Rumunsko), aby tak u činily do konce roku 2014.  
Zprávy o kvalit ě předložené členskými státy byly migrovány do správce metadat Evropského 
statistického systému, což je IT nástroj, který umož ňuje každému členskému státu dálkov ě 
nahrávat své zprávy o kvalit ě a aktualizovat části, které se zm ěnily v průběhu předchozího 
roku, aniž by bylo nutné znovu p ředkládat kompletní zprávu. Tento IT nástroj navíc 
umožňuje, aby národní zprávy o kvalit ě byly vloženy do referen ční databáze Eurostatu, a tím 
byly k dispozici všem uživatel ům. 
Obě iniciativy pomohly zjednodušit produk ční proces, došlo ke zdokonalení služeb 
poskytovaných uživatel ům a současně ke snížení zát ěže národních statistických ú řadů. 
Obecně platí, že dostupnost a kvalita indexu náklad ů práce se nadále zlepšovala. Údaje 
očištěné od sezónních vliv ů jsou nyní k dispozici ze všech členských stát ů, vyjma Irska a 
Chorvatska. Eurostat rozhodl, že index náklad ů práce očištěný od sezónních vliv ů nebude 
hlavním referen čním bodem v nov ě zveřejňovaných tiskových zprávách, nicmén ě údaje jsou 
zvýrazněny na příslušné stránce portálu Statistics Explained7. Národní zprávy o kvalit ě za 
referenční roky 2013 byly p ředloženy všemi členskými státy s výjimkou Řecka a Chorvatska 
a byly zpřístupněny veřejnosti. 
Jednou z oblastí, které se stále v ěnuje pozornost, je soudržnost údaj ů indexu náklad ů práce s 
ostatními statistickými údaji o nákladech práce, zejména s údaji z čtvrtletních národních ú čtů. 
Soudržnost byla analyzována jak z teoretického , tak z praktického hlediska a výsledky byly 
projednány s členskými státy. Komise (Eurostat) navíc v roce 2015 zorganizuje pracovní 
setkání s členskými státy, na kterém zhodnotí celkovou kvalitu statistických údaj ů o 
nákladech práce a pokusí se ji dále zlepšit. 
Komise (Eurostat) rovn ěž zlepšila dostupnost odhad ů hodinových náklad ů práce tím, že 
zveřejňuje průměry za období jednoho roku, které jsou z v ětší části založeny na indexu 
nákladů práce a lze je sestavit brzy po skon čení referen čního období. Výsledkem je, že 
národní statistické údaje o ro čních nákladech práce, které se d říve shromaž ďovaly na základ ě 
gentlemanského ujednání, již členské státy Komisi nep ředávají ke zve řejnění. Zatímco 
členské státy zavedly a sp ravují infrastrukturu pot řebnou pro vytvá ření indexu náklad ů práce, 
Komise (Eurostat) udržuje a zlepšuje sv ůj systém pro p řijímání, ov ěřování, zpracovávání, 
uchovávání a ší ření hodnot indexu náklad ů práce, což umož ňuje včasné zveřejňování údaj ů. 
Tyto postupy, které se staly pln ě funkčními v roce 2005, jsou pr ůběžně přezkoumávány 
a aktualizovány. 
                                                            
6  http://sdmx.org/. 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
 
 3. H ODNOCENÍ KVALITY ÚDAJ Ů A JEJÍHO DOPADU NA EVROPSKÉ SOUHRNNÉ 
UKAZATELE  
3.1 Relevantnost 
Změny v nákladech práce za odpracovanou hodinu jsou d ůležitým ukazatelem pro analýzu 
střednědobého a dlouhodobého ekonomického vývoje. Ko mise a Evropská centrální banka 
používají index náklad ů práce za odpracovanou hodinu, který zachycuje krátkodobý vývoj 
nákladů práce, p ři posuzování možného infla čního tlaku v souvislosti s vývojem na trhu 
práce. Tento index je t řeba vypočítat za každý členský stát, za celou EU a za eurozónu ihned, 
jakmile jsou údaje k dispozici. Index náklad ů práce je rovn ěž důležitý pro sociální partnery 
při vyjednávání o mzdách a pro samotnou Ko misi pro sledování krátkodobého vývoje náklad ů 
práce. Index náklad ů práce je jedním z hlavních evropských hospodá řských ukazatel ů8. 
Kromě poptávky po informacích o čtvrtletních procentních zm ěnách náklad ů práce měřené 
indexem náklad ů práce je stále v ětší zájem o informace o nákladech práce v absolutním 
vyjádření (EUR za hodinu). P ředběžné odhady (pro rok 2011) hodinových náklad ů práce v 
eurech a v národních m ěnách zve řejnil Eurostat pop rvé v dubnu 2012. U t ěchto odhad ů 
vycházejících z indexu náklad ů práce se m ělo za to, že mají dostate čnou kvalitu. A jelikož 
také mohou být zve řejňovány mnohem d říve po skon čení referen čního roku než údaje o 
ročních nákladech práce shromážd ěné na základ ě gentlemanského ujednání, bylo rozhodnuto, 
že od roku 2014 se již údaje o ro čních nákladech práce nebudou p ředávat. 
Zveřejňování odhad ů ročních náklad ů práce založených na indexu náklad ů práce zvýšilo již 
značnou poptávku uživatel ů po komplexních a rychle vytvo řených informacích o úrovni 
hodinových náklad ů práce. V souvislosti se zve řejňováním těchto odhad ů obdržela Komise 
kladné reakce uživatel ů, z nichž n ěkteří projevili zájem o roz členění podle sekcí NACE a 
podle složek náklad ů práce. Za ú čelem zvýšení dostupnosti byly odhady rovn ěž zveřejněny v 
online databázi, a to prvn ě v roce 2013. V návaznosti na analýzu výsledk ů zjišťování náklad ů 
práce za rok 2012 se posoudí, zda je možné zve řejňovat více podrobn ějších údaj ů. 
 
3.2 Dochvilnost a revize 
Od zveřejnění poslední zprávy v roce 2012 se dochvilnost členských stát ů při dodávání údaj ů 
zlepšila. S výjimkou jedné zem ě9 byla zaznamenána pouze malá prodlení. Pro tvorbu indexu 
nákladů práce je nadmíru d ůležité, aby údaje byly poskytovány v čas, neboť prodlení p ři 
poskytování údaj ů znamená, že je nutné pro tvorbu souhrnných údaj ů za EU a eurozónu 
pracovat s odhady. To m ůže později vést ke zbyte čně rozsáhlým revizím. Obrázek č. 1 
ukazuje podíl celkových náklad ů práce EU v eurech, u kterých byly údaje k dispozici pro 
každé čtvrtletí v dob ě zveřejnění tiskové zprávy.  
 
                                                            
8 KOM(2002) 661, sd ělení Komise Evropskému parlamentu a Rad ě o statistice eurozóny, Směrem k lepší 
metodice statistiky a ukazatel ů Eurozóny . 
9 Portugalsko nebylo schopno dodat v čas index náklad ů práce za 4. čtvrtletí roku 2012 z d ůvodu zásadní 
změny v národním šet ření. 
 
 Obrázek č. 1: Údaje indexu náklad ů práce dostupné v dob ě zveřejnění zprávy, procento 
celkových náklad ů práce EU v eurech 
 
 
Dva členské státy (Chorvatsko i Spojené království) dodaly údaje s více než dvoudenním 
zpožděním při jedné příležitosti mezi referen čními čtvrtletími 2012Q3 a 2014Q2. Údaje však 
byly přesto dodány v čas, aby mohly být zahrnuty do zve řejňované tiskové zprávy. V dob ě 
zpracovávání této zprávy m ěl pouze jeden členský stát, Řecko, strukturální problémy bránící 
mu včas vytvořit a poskytnout hodnoty indexu náklad ů práce. V pr ůběhu referen čního období 
byly jeho údaje soustavn ě dodávány velmi pozd ě na to, aby je bylo možné za řadit do tiskové 
zprávy. Eurostat v kv ětnu 2014 vedl bilaterální jednání s řeckým statistickým ú řadem, během 
něhož byl dohodnut plán, jak tyto  strukturální nedostatky na pravit. Od té doby bylo dosaženo 
určitého pokroku a zkrátila se doba pro dodání údaj ů. 
Index náklad ů práce tvo ří řada různých prom ěnných (nap ř. náklady práce a odpracované 
hodiny), které lze čerpat z několika zdroj ů. To znamená, že k revizím m ůže dojít kdykoli a 
mohou ovlivnit údaje za poslední čtvrtletí, n ěkolik čtvrtletí nebo i za celé roky. Pokud se 
očistění údajů týkají referen čního roku, je nutné revidovat celé řady. Od prvního čtvrtletí 2012 
již třikrát přesáhly revize základního ukazatele pro EU10 (meziročního tempa r ůstu) 0,3 
procentního bodu. Ve v ětšině čtvrtletí se odhady revidují nahoru, čímž dochází k obrácení 
trendu zaznamenaného v p ředchozí zpráv ě (viz obrázek č. 2). Eurostat tento problém i nadále 
detailně analyzuje s využitím dlouhodob ějších řad. 
Obrázek č. 2: Změny souhrnných údaj ů od zveřejnění prvních údaj ů do druhého čtvrtletí 2012 
pro EU-27/28 NACE Revize 2 sekce B až S v procentních bodech 
                                                            
10 EU-27 až do druhého čtvrtletí 2013 v četně, a poté EU-28. 
 
 
 
 
3.3 Srovnatelnost: o čistění od vlivu po čtu pracovních dní 
Článek 1 na řízení Komise (ES) č. 1216/2003 uvádí, že hodnoty indexu náklad ů práce musí 
být poskytovány neo čištěné, očištěné od vlivu po čtu pracovních dní a o čištěné od sezónních 
vlivů a vlivu po čtu pracovních dní. Z t ohoto pravidla platí ur čité výjimky: pro řadu členských 
států platí odchylky pro dodávání sezónn ě neočištěných údaj ů a Chorvatsko a Irsko poskytují 
pouze řady NACE Revize 2 sekce O až S, které jsou p říliš krátké na o čištění od sezónních 
vlivů. Nařízení (ES) č. 450/2003 neuvádí výslovn ě, zda očištění od vlivu po čtu pracovních 
dní a sezónních vliv ů má být provedeno p římým nebo nep římým zp ůsobem. P ři použití 
nepřímého zp ůsobu je o čištění provedeno pouze u základní řady, ze které se pak sestavují 
vyšší souhrnné úrovn ě. Při přímém zp ůsobu je každá jednotlivá řada, včetně vyšších 
souhrnných úrovní, o čištěna samostatn ě. Oba způsoby mají své výhody a nevýhody a oba 
jsou ve shod ě s příručkou Evropského statistického systému o o čišťování od sezónních 
vlivů11. Členské státy mohou použít kterýkoliv z t ěchto způsobů při očišťování indexu 
nákladů práce. 
Oba způsoby dávají obvykle podobné výsledky a obecn ě nepřináší volba jednoho či druhého 
žádné problémy. Pokud je však ob tížné zvolit správný model pro o čištění vzhledem ke 
kolísání nezpracovaných údaj ů, mohou se zejména p ři použití p římého zp ůsobu vyskytnout 
problémy. M ůže se nap říklad stát, že o čištěný index celkových náklad ů je buď vyšší nebo 
nižší než o čištěný index jeho dvou díl čích složek. Eurostat proto u údaj ů dodaných členskými 
státy systematicky zkontroloval soudr žnost celkového indexu a jeho díl čích složek podle 
sekcí NACE. Politikou Eurostatu je zve řejňovat pouze celkový index, který neodhaluje 
jednotlivé složky, pokud se liší o více n ež dva bazické body od celkového údaje. 
 
                                                            
11 Aktualizované zn ění pokynů bude obsahovat zvláštní oddíl o o čišťování zřetězených index ů. 
 
 3.4 Soudržnost s údaji z národních ú čtů 
Ve výroční zprávě o kvalitě mají členské státy porovnat tempo r ůstu indexu náklad ů práce 
s tempem r ůstu hodinových náhrad zam ěstnancům podle národních ú čtů (definice ESA95). 
Není realistické o čekávat, že údaje budou p řesně stejné. I když se používají tém ěř identické 
definice náklad ů práce, mohou se lišit statistické postupy a zdroje. Navíc shromaž ďování 
údajů o odpracovaných hodinách je zvlášt ě komplikované jak pro index náklad ů práce, tak 
pro národní ú čty. Navzdory uvedeným rozdíl ům v metodice m ůže být míra souladu (nebo 
nedostatku souladu) mezi ob ěma soubory údaj ů použita k identifikac i potenciálních problém ů 
v každém z nich. Provést srovnání nebylo možné pro Belgii, Chorvatsko, Lucembursko a 
Maltu, nebo ť tyto zem ě nesestavují čtvrtletní údaje národních ú čtů o náhradách 
zaměstnancům nebo o odpracovaných hodinách. 
Od zveřejnění poslední zprávy Eurostat za čal zahrnovat údaje z národních ú čtů přímo do své 
databáze indexu náklad ů práce, což usnad ňuje porovnání obou soubor ů údajů. 
Pro účely této zprávy o kvalit ě porovnal Eurostat souhrnné ukazatele NACE Revize 2 sekce B 
až S neočištěné od sezónních vliv ů. Každá variace mezi tempem r ůstu indexu náklad ů práce a 
hodinových náhrad zam ěstnancům přesahující dva procentní body b ěhem dvouletého období 
analyzovaného v této zpráv ě (tj. jeden procentní bod za k aždý rok) se považuje za podn ět pro 
další analýzu. Bylo tomu tak u České republiky, Estonska, Itálie, Ma ďarska, Polska, 
Portugalska a Slovinska. Rozdíl mezi dv ěma údaji p řekročil pět procentních bod ů u Itálie a 
Portugalska. V p řípadě Irska a Švédska tempa r ůstu indexu náklad ů práce a hodinových 
náhrad zam ěstnancům v údajích národních ú čtů vykazovala opa čná znaménka nejmén ě v 
jednom čtvrtletí. 
Eurostat podrobn ě analyzoval soudržnost indexu náklad ů práce s údaji národních ú čtů a 
zjišťováním náklad ů práce a bude tak činit i nadále. Výsledky analýzy jsou diskutovány 
s členskými státy s cílem identifikovat a řešit příčiny nedostatk ů, zejména s ohledem na po čet 
odpracovaných hodin, a zlepšit tak soudržnost mezi r ůznými statistickými oblastmi. 
 
3.5 Úplnost 
Chorvatsko a Irsko jsou jedinými členskými státy, které v sou časnosti neposkytují údaje 
očištěné od sezónních vliv ů. Vzhledem k tomu, že nyní jsou k dispozici údaje o čištěné od 
sezónních vliv ů pro všechny zbývající členské státy, mají být tyto údaje zve řejňovány jak ve 
čtvrtletních tiskových zprávách, tak v on-line databázi Eurostatu. Po pe člivé analýze kvality 
údajů a uživatelských pot řeb bylo ale rozhodnuto používat i nadále údaje o čištěné od vlivu 
pracovních dní pouze pro zák ladní ukazatele. To rovn ěž zajistí jasnost a soudržnost s 
ostatními statistickými údaji o cenách (nap ř. s indexem spot řebitelských cen). 
Od zveřejnění poslední zprávy byly upraveny čtvrtletní tiskové zprávy. Konkrétn ě došlo ke 
zjednodušení poznámek pod čarou a více technických informací bylo p řesunuto na stránky 
 
 portálu Statistics Explained12. Jako tomu bylo v p ředchozím p řípadě, jsou základními 
ukazateli údaje za sekce B až S NACE Revize 2 a další členění je obsaženo v tabulkách. 
 
4. Z ÁVĚRY 
Od předložení p ředchozí zprávy z roku 2012 se kvalita indexu náklad ů práce dále zlepšovala. 
Je třeba zejména zmínit zlepšení v oblasti dochvilnosti p ředávání údaj ů členskými státy a 
úplnost údaj ů. Plná dostupnost souhrnných ukazatel ů, včetně ukazatel ů za sekce O až S 
NACE Revize 2 navíc p řispěla k celkové použitelnosti indexu náklad ů práce. Zve řejňování 
ročních odhad ů nákladů práce na základ ě údajů indexu náklad ů práce lépe napl ňuje potřeby 
uživatelů. Předávání údaj ů členskými státy je tém ěř vyhovující. S výjimkou Řecka nebyla 
žádná zem ě systematicky v prodlení s poskytováním údaj ů Komisi. 
V posledních letech Komise (Eurostat) pravideln ě vyzývala členské státy, aby více usilovaly o 
splnění požadavk ů v této oblasti. Komise bude nevy řešené problémy týkajíc í se nedodržování 
požadavk ů a kvality údaj ů i nadále pravideln ě monitorovat, a to za použití dodávaných údaj ů 
a další vnitrostátní dokumentace, v četně zpráv o kvalit ě. Pokud nebude dosaženo žádného 
nebo požadovaného pokroku, budou kontaktovány p říslušné vnitrostátní orgány a Komise 
podnikne kroky nezbytné pro zajišt ění souladu. 
 
 
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends.