Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu EU a Afrika – vytvoření rovnocenného rozvojového partnerství založeného na udržitelnosti a společných hodnotách

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 429/15)

Zpravodajové: Dimitris DIMITRIADIS (EL-I) Diljana SLAVOVA (BG-III) Thomas WAGNSONNER (AT-II)

Rozhodnutí plenárního shromáždění 20. 2. 2020 Právní základ čl. 32 odst. 2 jednacího řádu stanovisko z vlastní iniciativy Odpovědná sekce Vnější vztahy Přijato v sekci 24. 2. 2020 Přijato na plenárním zasedání 16. 9. 2020 Plenární zasedání č. 554 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 216/1/2

1. Závěry a doporučení

1.1 V rychle se měnícím světě, který nás staví před velké výzvy, ale přináší i nové příležitosti, má Evropa určitý závazek: využívat svého multikulturního, institucionálního a socioekonomického dědictví k tomu, aby vytvářela podmínky pro udržitelný rozvoj. Výzvy, kterým čelí rozvojové země v Africe, jsou velmi komplexní a jejich řešení vyžaduje citlivý a vícerozměrný přístup. Nemůžeme pouze poskytovat dobře míněné rady, ale EU a členské státy musí v Africe investovat rozsáhlé finanční prostředky, aby bylo možné dosáhnout cílů udržitelného rozvoje. To musí být hlavním účelem mezinárodních partnerství EU, přičemž základem každé politické spolupráce v rámci rovnocenného rozvojového partnerství s Afrikou musí být dodržování všeobecných lidských práv, která jsou základními společnými hodnotami .

1.2 základních pracovních práv ( Deklarace Mezinárodní organizace práce (MOP) o základních principech a právech v práci , která obsahuje základní pracovní normy, a Tripartitní deklarace o principech týkajících se nadnárodních společností a sociální politiky ), svobody podnikání a práva na zdravé životní prostředí , jakož i cílů udržitelného rozvoje. EHSV vítá společné sdělení Na cestě ke komplexní strategii pro Afriku V souladu s novým konsensem EU o rozvoji se EHSV zasazuje o podporu důstojného života a dobrých vyhlídek, vytváření střední třídy a podporu rovnocenných partnerství posilováním udržitelných sociálně-liberálních demokratických struktur v Africe v souladu s všeobecnými lidskými právy ( 1 ) , včetně, která obsahuje základní pracovní normy, a),, jakož i cílů udržitelného rozvoje. EHSV vítá společné sdělení ( 2 ) a snaží se přispět ke zlepšení nové komplexní strategie EU pro Afriku.

1.3 Současná situace odhaluje zásadní výzvy, ale také slibné vyhlídky rozvojové spolupráce mezi EU a Afrikou. V Africe se nachází mnoho z 20 nejrychleji rostoucích ekonomik na světě. Do roku 2035 bude mít největší potenciál pracovní síly. Pro obě strany je důležité, aby jejich obchodní a investiční partnerství bylo na vysoké úrovni a aby bylo založeno na všeobecných lidských právech a udržitelnosti, přičemž jeho hlavním účelem by nemělo být využívání rozvojových fondů pro bezpečnost hranic, nýbrž rozvoj.

1.4 EHSV vítá vytvoření kontinentální zóny volného obchodu v Africe, protože posiluje obchod v rámci kontinentu, snižuje závislosti a umožňuje odklon od přístupu zaměřeného výhradně na vývoz do zámoří. Mohl by to být první zásadní krok na cestě k vytvoření oblasti volného obchodu mezi EU a Afrikou. EHSV opětovně zdůrazňuje významnou úlohu organizované občanské společnosti v rámci dohody navazující na dohodu z Cotonou.

1.5 Dlouhodobé investice do vnitroafrické infrastruktury na podporu regionálních hodnotových řetězců a udržitelného místního hospodářství mají ekonomický smysl, jsou ekologicky udržitelné a vytvářejí výrobní kapacity, včetně kvalitních pracovních míst v daném místě. Přístup zaměřený výhradně na vývoz do zámoří je neudržitelný. Mezikontinentální hospodářská spolupráce by měla zejména upřednostňovat místní africkou produkci, mezi jejíž hlavní odvětví by mělo patřit udržitelné zemědělství, energetika a oběhové hospodářství, jakož i tradiční odvětví související se surovinami a stavebnictvím, která stále ještě čekají na to, aby byla reformována v souladu s cíli udržitelného rozvoje. Veřejné prostředky nebudou v Africe nutně používány na soukromé investice, které jsou na úkor konvenční rozvojové spolupráce. Systémy monitorování, kontroly a hodnocení, které počítají s rozsáhlou účastí organizované občanské společnosti, jsou proto naprosto nezbytné.

1.6 Občanská společnost, sociální partnerství, sociálně tržní ekonomiky a systémy sociálního státu by se v Africe měly stát úspěšnými modely podpory udržitelného rozvoje, které musí být ovšem přizpůsobeny místní kultuře a socioekonomickým okolnostem. Mezi priority podpory afrických zemí by měly patřit nejen obchod a investice, ale zejména daňová politika, migrace, rozvoj, životní prostředí, vzdělávání, zdravotnictví a pracovní a životní podmínky. Vzhledem k současné koronavirové krizi, která na Afriku dolehne velmi tíživě, je tento ohled ještě důležitější.

1.7 Musí být vybudována infrastruktura pro zajištění kvality, která umožní, aby africké zboží splňovalo normy platné na jeho cílových trzích. Je třeba dbát i na to, aby byly dodržovány zákony, které jsou v souladu s cíli udržitelného rozvoje. Velmi užitečné by bylo i vybudovat systémy náležité péče v oblasti lidských práv, které by zohledňovaly pravidla EU ( 3 )

1.8 V zájmu posílení spolupráce mezi EU a Afrikou by měl být rozšířen program Erasmus+. Rozvojové partnerství mezi EU a Afrikou musí ve větší míře podporovat vytváření místních veřejných vzdělávacích systémů od předškolního stupně až po vysoké školství a odborné vzdělávání a přípravu, včetně učňovské přípravy a systémů celoživotního učení. Je třeba zamezit „odlivu mozků“ z Afriky do EU. Ústřední úlohu při dosažení udržitelného rozvoje mají zejména plošné začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a posílení postavení žen.

1.9 Prioritou je pro EHSV posílení postavení žen v Africe. EHSV naléhavě vyzývá instituce a občanskou společnost, aby aktivně a nepřetržitě usilovaly o zajištění plné rovnosti žen a mužů na různých sociálních a ekonomických úrovních.

1.10 Úkolem, který má v mnoha ohledech kritický význam, je obrácení směru migrace. Příčiny nedobrovolné migrace lze odstranit jedině hospodářským, environmentálním a sociálním rozvojem.

1.11 Mezinárodní finanční korporace Africká diaspora by se mohla stát ideální platformou pro směrování investic, které by byly spravovány africkými orgány a používány pro potřeby Afriky. Mohla by to být i jedna z možností pro investory z EU.

1.12 Afrika v posledním desetiletí dosahovala vysokého růstu a na základě toho se předpovídá, že do roku 2050 se energetická náročnost kontinentu zdvojnásobí, přičemž míra chudoby zůstane stále vysoká. Takový vývoj by jen udržoval, nebo i zhoršoval problémy týkající se environmentální a socioekonomické udržitelnosti.

1.13 Mohly by však vzniknout nové příležitosti: i) africké země mohou hrát přední roli v oblasti přeměny sluneční energie na elektřinu za pomoci solární fotovoltaické technologie, což by ve svém důsledku umožňovalo i rozsáhlou výrobu syntetických paliv; ii) na základě konkrétních možností společných projektů, obchodních aktivit a politických opatření by mohl vzniknout nový model sociálně ekologického tržního hospodářství.

1.14 Podporována by měla být africká zemědělská a potravinářská odvětví s cílem zvýšit kvalitu pěstování plodin, snížit ztrátovost sklizní a zlepšit normy kvality. Zemědělsko-potravinářské odvětví má i další cíle: vývoj nových marketingových a výrobních metod, podporu kooperativního sebeorganizování zemědělců, potravinové zabezpečení a posílení obchodu v rámci celého hodnotového řetězce. EHSV je zejména proti „zabírání půdy“ v Africe.

1.15 Zúčastněné strany z EU a Afriky by v zájmu záchrany planety a zajištění důstojného života pro všechny měly spolupracovat na uskutečňování Zelené dohody. Díky institucionalizovanému zapojení organizované občanské společnosti by pro nás mohlo být snazší provádět sebereflexi a za pomoci nových prostředků předcházet minulým chybám. Udržitelný rozvoj je dosažitelný pouze tehdy, vychází-li ze samotné země a z jejího vlastního úsilí.

1.16 Přijetí přístupu založeného na dodržování všeobecných lidských práv, budování struktur demokratické správy věcí veřejných, zlepšování hospodářské a finanční správy prostřednictvím transparentního řízení veřejných financí a vytvoření věrohodného systému boje proti korupci založeného na nezávislém soudnictví – to vše přispívá k vytvoření silných, nezávislých a stabilních partnerů v oblasti podnikání i rozvoje.

2. Důvody pro předložení stanoviska a jeho hlavní myšlenky

2.1 Na cestě ke komplexní strategii pro Afriku EU-27 je největším obchodním a investičním partnerem Afriky. EHSV vítá společné sdělení ( 4 ) , které navrhuje partnerství v oblasti ekologické transformace a přístupu k energii, digitální transformace, udržitelného růstu a zaměstnanost, míru a správy věcí veřejných.

2.2 S EU má nějaký druh obchodní dohody padesát dva afrických zemí. Se čtyřmi severoafrickými zeměmi jsou uzavřeny dohody o přidružení a s Marokem a Tuniskem probíhají jednání o prohloubené a komplexní dohodě o volném obchodu. EU vyjednala s regionálními africkými organizacemi pět dohod o hospodářském partnerství (EPA). Jejich základem je dohoda z Cotonou a mají za cíl zlepšovat obchodní vztahy mezi EU a africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi (AKT) podle pravidel WTO.

2.3 EHSV opětovně poukazuje na to, že jeho přístup spočívá ve snaze zajistit důstojný život a dobré vyhlídky pro všechny, vytvářet střední třídu (s ohledem na korelaci mezi migrací a příjmem) a podporovat rovnocenná partnerství posilováním udržitelných sociálně-liberálních demokratických struktur. Je však třeba respektovat dané místní tradice a osvědčené postupy. EHSV se vyslovil pro rozvojovou politiku, která bude vytvářet dobré vyhlídky, struktury a hospodářské příležitosti pro všechny obyvatele Afriky.

2.4 Investice ze zemí mimo Afriku neustále rostou. Čína zde například investuje v rámci svého Fóra pro čínsko-africkou spolupráci (FOCAC) a iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“. Mezi další, méně rozsáhlé iniciativy patří Základna pro partnerství USA a Afriky (Africa Partnership Station) a rusko-africký summit, který se konal v roce 2019.

2.5 Všeobecná lidská práva , včetně základních pracovních práv , svobody podnikání , práva na zdravé životní prostředí a právní stát , jsou základními společnými hodnotami . Spolu s cíli udržitelného rozvoje tvoří mezinárodně dohodnutý minimální standard rozvojových programů a jsou základem rovnocenného rozvojového partnerství.

2.6 Tyto hodnoty jsou v souladu s novým konsensem EU o rozvoji, který se v rámci soudržnosti politik ve prospěch rozvoje snaží rovněž zohlednit dopady dalších politik na rozvoj.

2.7 Toto stanovisko ukazuje nejdůležitější aspekty seriózního rovnocenného rozvojového partnerství a analyzuje současnou situaci a problémy s ohledem na vztahy mezi EU a Afrikou.

3. Současné problémy

Důstojný život, ekologická odpovědnost a dobré vyhlídky mají pro naše přežití zásadní význam. Musíme se zabývat řešením problému, který představuje změna klimatu, a myslet zodpovědnějším a kooperativnějším způsobem. Tradiční přístup průmyslové politiky založený na růstu je zastaralý model rozvoje, který zničí planetu a vytvoří obrovské společenské náklady. Zejména v Africe jde nejen o to, aby se lidé vymanili z extrémní chudoby, ale i o to, aby měli možnost aktivně se zapojit do života společnosti (bydlení, strava, zdravotnictví, vzdělávání). Zpráva Světového ekonomického fóra o globálních rizicích z roku 2017 zdůraznila, že problém celosvětové nerovnosti je největší hnací silou vytvářející rizika spojená s nedávnými politickými výzvami. Pro ženy a zranitelné skupiny jsou důsledky situace, kdy je nedostatek příležitostí, ještě tíživější a jejich sociální vyloučení je ještě větší.

3.1 Hospodářské aspekty

3.1.1 Mnoho z 20 nejrychleji rostoucích ekonomik světa se nachází v Africe, která bude mít do roku 2035 největší potenciál pracovní síly. Právě v Africe se tak začínají objevovat globální trhy, zákazníci a zaměstnanci budoucnosti. Proto lze většinu současných globálních výzev řešit pouze ve spolupráci se silnými africkými partnery. Je třeba vytvářet rovnocenná obchodní a investiční partnerství založená na všeobecných lidských právech a udržitelnosti. K dosažení cílů udržitelného rozvoje v Africe je každoročně zapotřebí 600 miliard EUR ( 5 ) . EHSV proto uznává velkou potřebu soukromých investic.

3.1.2 Obchodní politika by měla mít zohledňovat soudržnost politik ve prospěch rozvoje, zejména pokud jde o celní sazby, zadávání veřejných zakázek a daně, měla by mít na zřeteli existující asymetrie, zejména co se týče dohod o hospodářském partnerství (EPA) ( 6 ) , měla by podporovat regionální integraci, měla by vést k používání závazných kapitol o udržitelnosti spojených s možností ukládání sankcí a k takové úpravě ochrany investic, aby byla dodržována všechna všeobecná lidská práva.

3.1.3 EHSV vítá vytvoření kontinentální zóny volného obchodu v Africe, protože posiluje obchod v rámci kontinentu, snižuje závislosti a umožňuje odklon od přístupu zaměřeného výhradně na vývoz do zámoří. Upřednostňuje vytvoření zóny volného obchodu mezi EU a Africkou unií (AU) na základě jediné dohody, která bude muset zohlednit rozmanitost a silné stránky hospodářství jednotlivých afrických států.

3.1.4 Fondy, které byly tradičně vyhrazeny na rozvoj, se stále více využívají k posílení soukromých investic, k čemuž nesmí docházet na úkor tradiční rozvojové spolupráce. Vhodným způsobem směrování soukromých investic v Africe by mohly být tzv. zelené dluhopisy, které jsou konkrétně zaměřeny na udržitelné projekty. Je naprosto nezbytné, aby veškeré investice, veřejné nebo soukromé, byly sledovány, kontrolovány a hodnoceny za účasti organizací občanské společnosti, aby bylo zaručeno, že jsou využívány k dosažení cílů udržitelného rozvoje a rozvojových cílů a že jsou v souladu se všeobecnými lidskými právy. EHSV vzal zároveň na vědomí, že evropské rozvojové fondy jsou používány ke zmírňování špatných pracovních podmínek v Africe ( 7 )

3.1.5 Hlavním hospodářským odvětvím je v Africe zemědělství (více než 60 % Afričanů pracuje v zemědělství, nejčastěji v rámci drobného soběstačného hospodaření). V industrializovaných a rozvíjejících se afrických ekonomikách probíhá v současnosti honba za získáním orné půdy ( 8 ) . Neexistující úřední či přesné rejstříky usnadňují zabírání půdy, což mladým Afričanům brání v získání zemědělské půdy. Většina pozemních investic se v celosvětovém měřítku uskutečňuje v Africe, včetně rozsáhlých investic EU. Odborníci na problematiku rozvoje varují, že v guinejské savaně se terčem zájmu mezinárodních (a to i evropských) zemědělských podniků stávají až 4 miliony čtverečních kilometrů orné půdy ( 9 ) . Do roku 2050 je třeba zvýšit celosvětovou produkci potravin o 70 % ( 10 ) , což bude vyžadovat 97 % zvýšení v rozvojových zemích, a to v situaci, kdy se orná půda stále více využívá k výrobě ekologických paliv a přísad pro potřeby chemického průmyslu. Potravinové zabezpečení je kvůli dopadu pandemie COVID-19 ještě důležitější.

3.2 Sociální aspekty

3.2.1 Občanská společnost, sociální partnerství a sociálně tržní hospodářství, to jsou myšlenky, které se v Evropě osvědčily.

3.2.2 Zdá se, že projekty Evropské investiční banky (EIB) naplňují širší cíle v oblasti udržitelnosti a v oblasti rozvoje uplatňují lepší přístup. Evropský parlament, Evropská komise a organizace občanské společnosti nicméně vyjádřily ohledně činností EIB své obavy. Zdůraznili, že je v rámci těchto činností je třeba zlepšit náležitou péči v oblasti lidských práv. Pro důvěryhodnost nabízené podpory je to zcela zásadní ( 11 )

3.2.3 Ustanovení, která umožňují Evropanům rozporovat zákony, které jsou v souladu s cíli udržitelného rozvoje, poškozují naši věrohodnost: — důstojná práce zahrnuje životní minimum; rozporování této zásady není v souladu s rozvojovým přístupem, který bychom měli zastávat (např. věc Veolia v. Egypt), — investice EU by měly být chráněny, zároveň s tím však musíme chránit i pracovněprávní předpisy, životní prostředí a spotřebitele.

3.2.4 Naše rozvojové partnerství musí ve větší míře podporovat vytváření místních veřejných vzdělávacích systémů od předškolního stupně až po vysoké školství. Zvláštní pozornost je třeba věnovat odbornému vzdělávání, včetně učňovské přípravy a systémů celoživotního učení. Pro rozvoj vzdělávacích systémů v Africe mohou být užitečné zkušenosti Evropy.

3.2.5 Obchodní náklady jsou v Africe často velmi vysoké a mnoho zemí dosud nesplňuje mezinárodní normy v oblasti kvality, bezpečnosti a ochrany životního prostředí. Musí být vybudována infrastruktura pro zajištění kvality, aby africké zboží splňovalo normy platné na jeho cílových trzích, a to i v Africe. Podpora afrických zemí by se měla zaměřit především na environmentální, zdravotní a pracovní podmínky a ochranné struktury.

3.2.6 Evropské systémy sociálního státu se úspěšně rozvinuly na základě solidarity a díky tomu, že vyrůstají ze základních hodnot, které sdílejí všechna významná politická hnutí. Systémy sociálního pojištění, kooperativní modely a veřejné služby umožnily lidem získat bohatství a zaměřit tržní síly nejen na snižování chudoby a stimulaci hospodářského růstu, ale také na podporu participativních demokracií.

3.2.7 Vzhledem k výzvám koronavirové krize, která na Afriku dolehne velmi tíživě, je tento ohled ještě důležitější. Podle údajů OSN nese Afrika 24 % celosvětového zatížení chorobami, z nichž největší potíže působí zejména malárie, ale má pouze 3 % celosvětového počtu pracovníků ve zdravotnictví. Je dobře známo, že země zajišťující vzdělávání zdravotníků mají finanční ztráty spojené s emigrováním těchto odborníků do průmyslových zemí ( 12 )

3.2.8 Příčiny nedobrovolné migrace lze odstranit jedině hospodářským, environmentálním a sociálním rozvojem. Součástí našich politik se musí stát všeobecná lidská práva, abychom napomohli tomu, že v Africe budou vznikat takové společnosti, jaké kvůli nedostatku vyhlídek ve své domovské zemi hledá mnoho afrických emigrantů v EU.

3.2.9 Kriticky významným úkolem je obrácení směru migrace. EHSV by například rád upozornil na zprávy ( 13 ) o odlivu mozků z Tuniska, kde tvůrci politik musí řešit problém spočívající v tom, že přibližně třetina odborníků v oblasti IT – školených s pomocí fondů EU – emigruje za prací do EU.

3.3 Aspekty udržitelnosti

3.3.1 Africké hospodářství zaznamenalo v posledním desetiletí výrazný růst a životní podmínky se znatelně zlepšily, nicméně i přesto je míra chudoby stále vysoká. Vzhledem k omezené hospodářské diverzifikaci, přetrvávajícím nerovnostem, vysoké nezaměstnanosti a zhoršování životního prostředí je stále nezbytné, aby se africký kontinent ubíral cestou udržitelného rozvoje, která by umožnila zajistit důstojný život všem.

3.3.2 Očekává se, že do roku 2050 se poptávka po energii v Africe zdvojnásobí. Tyto vyšší potřeby by měly být uspokojovány díky širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie. Uskutečnění energetické transformace spočívající v přechodu od fosilních paliv k obnovitelným zdrojům energie má zásadní význam pro zmírnění změny klimatu. Africké země mohou hrát přední roli v oblasti přeměny sluneční energie na elektřinu za pomoci solární fotovoltaické technologie. Kromě dodávek elektrické energie pro místní použití mohou velké fotovoltaické parky umožňovat rovněž výrobu e-paliv ( 14 ) . Místní obyvatelstvo by mělo mít možnost podílet se na zisku. Zdá se, že metanol a další syntetická paliva se mohou stát alternativou fosilních paliv v letectví, ale mohly by také prodlužovat životnost spalovacích motorů v silničních vozidlech.

4. Politická doporučení

4.1 Obecné aspekty

4.1.1 Spravedlivé a rovnocenné vztahy budované s africkými státy v oblasti rozvoje by měly podporovat důstojné pracovní podmínky a poskytování veřejných služeb. Zejména obchodní politika musí zajistit důsledné respektování všeobecných lidských práv, životního prostředí a práva na důstojný život. Musí také zohledňovat potřeby méně rozvinutých zemí. Dohoda navazující na dohodu z Cotonou bude velkou příležitostí pouze tehdy, když povede k vytváření kvalitních pracovních míst, podpoří udržitelný růst a zajistí zapojení organizované občanské společnosti. Významní odborníci na problematiku rozvojové politiky tvrdí, že politika EU v oblasti rozvoje by se měla řídit demokratickým regionalismem, což je vzhledem ke zvláštním místním okolnostem pro Afriku a její společnosti obzvláště důležité ( 15 )

4.1.2 Současná progresivní partnerství by měla odrážet poptávku po nové formě spolupráce mezi průmyslovými a rozvojovými zeměmi. Budování těchto reformních partnerství bude vyžadovat především celkově lepší prostředí pro aktivity soukromého sektoru a vytváření kvalitnějších pracovních míst s přiměřeným příjmem, který umožní mladému africkému obyvatelstvu vést důstojný život. To je zásadním předpokladem toho, aby se omezil počet mladých lidí, kteří si přejí emigrovat z afrického kontinentu za lepší budoucností ( 16 ) . V tomto ohledu EHSV poukazuje na své kontakty v Tunisku a na svou podporu demokratizace této země. Prohloubená a komplexní dohoda o volném obchodu, která je předmětem probíhajících jednání, musí zohlednit potřebu zachování dosažených výsledků a zajistit, aby tuniské hospodářství bylo schopno nabídnout tamějším lidem příležitosti a perspektivy.

4.1.3 Za účelem posílení a podpory nezbytných reforem v Africe by mohlo být vytvořeno expertní středisko se zaměřením na zapojení občanské společnosti, promyšlené hospodářské a strukturální reformy a cíle udržitelného rozvoje. Tento krok by mohl napomoci rozvoji znalostí a dovedností v Africe a usnadnit výměnu mezi občanskou společností v Africe a Evropě.

4.2 Hospodářský rozvoj

4.2.1 S ohledem na Zelenou dohodu pro Evropu by se hnací silou hospodářského rozvoje měly stát inovace a sociálně-ekologická transformace. Pozornost je třeba zaměřit na spravedlivé rozdělování bohatství a budování struktur sociálního státu. Mezi priority by měly patřit nejen obchod a investice, ale také mezinárodní spolupráce v dalších oblastech, jako je například daňová politika, migrace, rozvoj, životní prostředí, vzdělávání, zdravotnictví a pracovní a životní podmínky (zejména po odeznění koronavirové krize). V tomto ohledu bude rozhodující zapojení organizované občanské společnosti.

4.2.2 Je zapotřebí dlouhodobých investic do vnitroafrické infrastruktury (a nikoli do infrastruktury usnadňující vývoz do zámoří), které podpoří regionální hodnotové řetězce a udržitelné místní hospodářství. Takové investování má ekonomický smysl, je ekologicky udržitelné a vytváří výrobní kapacity, včetně kvalitních pracovních příležitostí v daném místě. Paradigma zaměřené na vývoz do zámoří je v Africe stále významné, protože suroviny mají strategický význam pro velké ekonomiky (včetně EU a jejích členských států). EU musí zaujmout odlišný přístup ke svým investicím, který bude založený na skutečně rovnocenném partnerství a který zajistí přínos pro všechny, ale především podpoří udržitelný rozvoj v Africe.

4.2.3 Mezinárodní finanční korporace Africká diaspora by mohla koordinovat využívání zdrojů z africké diaspory pro inkluzivní rozvoj a investice do sociálně odpovědných podniků a programů ( 17 ) v Africe. Mohla by se stát ideální platformou pro směrování investic, které by byly spravovány africkými orgány a používány pro potřeby Afriky, a jednou z možností pro investory z EU. Investice potřebné k dosažení cílů udržitelného rozvoje v Africe výrazně převyšují odhadované roční úspory afrických migrantů. Za pomoci organizací africké diaspory by proto mělo vzniknout více způsobů (obchodní) spolupráce.

4.2.4 Kromě vývozu surovin určených ke zpracování na jiném místě by africké země měly být podněcovány k vytváření udržitelných domácích průmyslových odvětví tak, aby zisky vzniklé zpracováním surovin zůstávaly v zemi, a měla by jim být za tímto účelem poskytována pomoc. Příjmy z těžebního odvětví by měly být investovány do infrastruktury a sociálních služeb, tak aby přinášely skutečný prospěch obyvatelům.

4.2.5 Prioritou musí být i nadále posílení veřejné bezpečnosti umožňující bojovat proti terorismu. Při zajišťování bezpečnosti hranic a poskytování zbraní je však třeba postupovat velmi obezřetně. Rozvojové fondy musí být využívány k rozvoji, a nikoli k zastavení nedobrovolné migrace a ozbrojování bezpečnostních sil: hledisko „sekuritizace“, které je v rozvojové politice stále významnější, může přispět k posílení základních příčin migrace.

4.2.6 EHSV vyzývá k přijetí pravidel EU pro náležitou péči v oblasti lidských práv ( 18 ) . Již dříve vyzval EU k závaznému uplatňování náležité péče v oblasti lidských práv, zejména v mezinárodních hodnotových řetězcích ( 19 ) . Podle stávajících opatření a podle návrhů EHSV (např. na zřízení ratingové agentury) by byl závazný systém náležité péče pro udržitelný rozvoj, zejména v Africe, velmi užitečný a napomohl by úsilí EU o vytvoření rovnocenného rozvojového partnerství.

4.2.7 Přínosy rozvoje malých a středních podniků a spolupráce mezi africkými a evropskými malými a středními podniky lze jen stěží přecenit. Řídit rizika spojená s podnikáním v Africe jsou většinou schopny nadnárodní společnosti. Aby bylo možné v rámci rovnocenného rozvojového partnerství využít potenciál malých a středních podniků, musí mít tyto podniky struktury, na které se mohou spolehnout, a institucionální podporu. Malé a střední podniky poskytují v Africe většinu pracovních míst. Finanční služby, zejména pak finanční služby založené na spolupráci, se musejí zlepšit a (v případě, že neexistují) musejí takové služby vzniknout, aby vyhovovaly potřebám malých a středních podniků, např. pokud jde o půjčky, půjčky v místní měně a řízení rizik.

4.2.8 Hlavní překážkou pro podniky v afrických zemích je nedostatek kvalifikovaných pracovníků. Jednou z největších priorit je proto podpora odborného vzdělávání.

4.2.9 „Jelikož jsou otázky zdanění spojeny s cíli udržitelného rozvoje, měly by podniky daně řádně odvádět tam, kde jim na základě vytváření hodnoty (např. výroba, těžba surovin) vznikají zisky“ ( 20 ) . Tato zásada má pro rovnocenné rozvojové partnerství zásadní význam. EHSV se rovněž zasazoval o to, aby EU prováděla posouzení dopadů dvoustranných dohod o zamezení dvojího zdanění, pokud hrozí rozpor s politikami EU v oblasti rozvoje ( 21 ) Kromě soukromých investic hrají při financování udržitelného rozvoje důležitou roli také daňové příjmy. Africkým zemím chybí daňové příjmy odpovídající dvojnásobku celkového objemu prostředků financování rozvoje, které obdrží za rok. Velmi důležitá jsou v afrických zemích opatření proti vyhýbání se daňovým povinnostem a k odstranění korupce a kampaně za zvýšení domácích příjmů a spolu s tím i vzdělávání úředníků orgánů daňové správy, kontrolních úřadů a ministerstev financí. Daňové ráje, ať už se nacházejí v afrických státech, nebo v EU, brání udržitelnému rozvoji.

4.2.10 Musí existovat nezbytná infrastruktura, která podnikům umožní nacházet v daném místě finanční a podpůrné mechanismy a navazovat kontakty. Podniky potřebují rovněž poradenství ve fázi projektového plánování.

4.2.11 Podporována by v afrických zemích měla být zemědělská a potravinářská odvětví, aby byly vyvinuty postupy pro zvýšení kvality pěstování plodin, snížena ztrátovost sklizní, zastaveno odlesňování a zlepšeny normy kvality. V rámci zemědělsko-potravinářského odvětví by navíc měly vznikat nové marketingové a moderní zemědělské a zpracovatelské metody, mělo by být podporováno sebeorganizování zemědělců, zejména v družstvech, a v celém hodnotovém řetězci by měl posílit obchod.

4.3 Sociální politika

4.3.1 Zapojení občanské společnosti, například v podobě sociálních partnerství na úrovni provozoven a odvětví, do institucionálního uspořádání evropských států přineslo EU výhodu. Organizovaná občanská společnost by měla být do rovnocenného rozvojového partnerství zapojena v rozsáhlé míře, protože umožní vytvoření stabilních struktur pro všechny činnosti EU, zejména pro podnikání. Naše úsilí tak díky tomu nebude zaměřeno pouze na zisky, ale také na udržitelný rozvoj v Africe, a bude tak moci vzniknout dlouhodobé partnerství založené na důvěře a rovnosti.

4.3.2 V zájmu posílení spolupráce mezi EU a Afrikou by měl být rozšířen program Erasmus+. Odborné schopnosti a znalosti afrických absolventů musí podporovat udržitelný rozvoj v jejich zemích původu. Je třeba zamezit „odlivu mozků“ z Afriky do EU. Vzdělání je základním odrazovým můstkem pro zlepšování podmínek především žen a zranitelných skupin a s ohledem na to by měla být zaměřena i naše podpora.

4.3.3 V důsledku onemocnění COVID-19 jsou stávající výzvy ještě obtížnější. Zdravotnictví mnoha zemí je v současné době přetíženo. Africkým státům budeme muset poskytnout ještě větší podporu, aby byly schopny vybudovat spolehlivé systémy zdravotní péče, které budou připraveny zvládat na úrovni biomedicíny a sociálního lékařství problémy, jako je onemocnění COVID-19. Dobrá zdravotní péče nesmí narážek na překážky způsobené špatně fungujícím hospodářstvím, nedostatečnou správou věcí veřejných, špatnou dostupností nebo nedostatkem kvalifikovaného personálu. Dobře vybudované evropské sociální státy se do značné míry osvědčily, pokud jde o jejich schopnost zvládat současnou výzvu, a mohly by posloužit jako vzor pro zlepšení systémů zdravotní péče v Africe.

4.3.4 Do vytváření rovnocenného partnerství mezi EU a africkými státy je třeba zapojit organizace africké diaspory v EU. Mohou nabídnout financování a know-how a mohou upevnit povědomí o tom, že přístup založený na všeobecných lidských právech posílí africké struktury, které jsou nezbytným předpokladem pro stabilní podnikání, sociální angažovanost a zdravé životní prostředí. Mají znalosti o uplatňování všeobecných lidských práv v EU, v rámci EU vyvíjejí svou činnost a mohou sloužit jako most pro činnosti EU v jejich zemích původu.

4.4 Udržitelný rozvoj

4.4.1 Udržitelný rozvoj je dosažitelný pouze tehdy, vychází-li ze samotné země a z jejího vlastního úsilí. Je třeba podporovat vlastní rozvojové kapacity Afriky, aby bylo možné zahájit reformy, které umožní, aby měl každý slušné vyhlídky a aby se soukromé i veřejné investice na kontinentu vyplácely.

4.4.2 Afrika potřebuje nový přístup k průmyslové politice, která bude organizována podle jednotlivých odvětví a která bude mezinárodně koordinována, aby byla schopna vytvořit větší trhy a silnější pobídky pro udržitelná odvětví průmyslu, zejména pro ta, která se nespoléhají na fosilní paliva ( 22 )

4.4.3 Pokud jde o výrobu e-paliv za pomoci fotovoltaické technologie, z hlediska její hospodářské efektivity záleží na zeměpisné poloze ( 23 ) , přičemž jako ideální oblast se jeví rovníkové pásmo ( 24 ) . Toto odvětví může mít rovněž příznivé dopady na hospodářský rozvoj afrických zemí a mohlo by jim umožnit účast v mezinárodních energetických projektech. Veškerá rozvojová pomoc v tomto odvětví by mohla mít pozitivní dopady nejen na země, které ji přijímají, ale také na spotřebitele energie ve vyspělých zemích ( 25 )

4.4.4 Cíle udržitelného rozvoje nabízejí vztah založený na všeobecných lidských právech mezi EU a jejími africkými partnery spolupracujícími v intencích Zelené dohody na záchraně planety a vytváření důstojného života pro všechny. Díky institucionalizovanému zapojení organizované občanské společnosti by pro nás mohlo být snazší provádět sebereflexi a za pomoci nových prostředků předcházet minulým chybám.

4.4.5 Všechny zúčastněné strany, včetně sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti, musí prosazovat projekty, obchodní činnosti a politiky, které budou vytvářet nový model sociálně ekologického tržního hospodářství. Kromě hospodářských aspektů je třeba ve větší míře zohledňovat základní sociální a biofyzikální otázky (jako je změna klimatu). Proto je třeba kromě čistě ekonomických ukazatelů brát v úvahu i ukazatele zohledňující holistické aspekty všeobecného blahobytu v souvislosti s udržitelným rozvojem ( 26 ) v rámci rovnocenného rozvojového partnerství.

4.4.6 Mnohé zemědělské investice mají na společenství pochybné dopady. Pravidelně se objevují zprávy o porušování lidských práv a o tom, jak investoři neplní dohody o budování infrastruktury nebo vytváření pracovních míst pro místní společenství, což platí i pro investory evropské. EHSV je zejména proti „zabírání půdy“ v Africe. Hodnocení dopadů, která by měla být prováděna za účasti organizované občanské společnosti, musí být přísnější a musí mít důsledky pro investory, kteří nejednají v souladu se všeobecnými lidskými právy a cíli udržitelného rozvoje. Jednou z možností je podpora vytváření pozemkových katastrů a organizování místních zemědělců v rámci družstevních podniků, které budou mít na mezinárodních trzích silnější postavení. EU i Afrika by díky tomu mohly lépe plnit své společné cíle, protože by vznikaly struktury vytvářející rovné podmínky pro africké partnery a jejich postavení ve vztahu k dalším významným hospodářským subjektům by bylo silnější.

4.5 Spolupráce a posilování občanské společnosti v afrických státech na základě všeobecných lidských práv a cílů udržitelného rozvoje – cesta EU k úspěšnému rovnocennému rozvojovému partnerství

4.5.1 Přijetí přístupu založeného na dodržování všeobecných lidských práv, budování struktur demokratické správy věcí veřejných, zlepšování hospodářské a finanční správy prostřednictvím transparentního řízení veřejných financí a vytvoření věrohodného systému boje proti korupci založeného na nezávislém soudnictví – to vše přispívá k vytvoření silných, nezávislých a stabilních partnerů v oblasti podnikání i rozvoje. Organizovaná občanská účast by mohla zajistit, aby byla všechna tato opatření realizována.

4.5.2 Sliby EU musí přinášet hmatatelné výsledky. Pouze za předpokladu dodržování všeobecných lidských práv a plnění cílů udržitelného rozvoje se můžeme zbavit závislostí a stát se rovnocennými rozvojovými partnery.

V Bruselu dne 16. září 2020. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Luca JAHIER

(1) Jak je stanoveno v devíti základních paktech a úmluvách OSN o lidských právech.

(2) JOIN(2020) 4 final.

(3) Studie EP Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries (Přístup k opravným právním prostředkům pro oběti porušení lidských práv ze strany podniků ve třetích zemích), Brusel, 2019.

(4) JOIN(2020) 4 final.

(5) Německé spolkové ministerstvo pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft, 2017.

(6) Rakouská nadace pro výzkum v oblasti rozvoje, The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries (Hospodářské a sociální dopady dohod o hospodářském partnerství na vybrané africké země), 2018, uvádí, že dohody o hospodářském partnerství mají škodlivé dopady na Hospodářské společenství států západní Afriky (ECOWAS), snížení celních sazeb může stát naše partnerské země miliardy, představující ztrátu veřejných příjmů použitelných na udržitelný rozvoj (Úř. věst C 97, 24.3.2020, s. 18), odstavec 5.5.

(7) Na základě ústní zprávy člena EHSV Jarosława Mulewicze po návštěvě během mise EHSV v průmyslovém parku Bole Lemi v Etiopii, kde sídlí asijské textilní společnosti. Nouzový svěřenský fond EU pro Afriku (EUTF pro Afriku) však musí nicméně podporovat udržitelné a přijatelné podmínky pro zaměstnance (výsledky jsou zatím spíše smíšené).

(8) Německá agentura pro životní prostředí, Globale Landflächen und Biomasse, 2013.

(9) Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise, 2018.

(10) Viz pozn. pod čarou č. 8.

(11) Usnesení EP ze dne 17. ledna 2019 2018/2151(INI); pracovní dokument útvarů Komise SWD(2019) 333 final.

(12) Kingsley Ighobor in Africa Renewal, prosinec 2016 – březen 2017, Diagnosing Africa’s medical brain drain (Diagnóza odlivu lékařských mozků z Afriky).

(13) Ústní zpráva Kaise Sellamiho, generálního ředitele Discovery Informatique na konferenci Euromed v Barceloně v říjnu 2019.

(14) COM(2018) 773 – Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky.

(15) Například Werner Raza, ředitel Rakouské nadace pro výzkum v oblasti rozvoje na konferenci na téma A good life for all needs a different Globalisation (K dobrému životu pro všechny je zapotřebí jiné globalizace), březen 2020, Vídeň.

(16) Studie ukazují, že určitá výše minimální mzdy snižuje migrační tlaky, např. Clemens, Does Development Reduce Migration? (Vede rozvoj k omezení migrace?), 2014.

(17) GK Partners. Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation (Strategický, obchodní a operační rámec pro mezinárodní finanční korporaci africké diaspory), 2019.

(18) Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 38, odstavec 1.5.3.

(19) Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 38, a Úř. věst. C 97, 24.3.2020, s. 9.

(20) Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 29, odstavec 1.9.

(21) Tamtéž, odstavec 1.7.

(22) Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions (Urychlení transformace), 2019.

(23) Janina Scheelhaase et al., Transportation Research Procedia 43 (2019), s. 21.

(24) Prognos, Importance of liquid energy sources for the energy transition, (Význam kapalných zdrojů energie pro transformaci energetiky), 2018.

(25) Radermacher F.-J., Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden, 2019.

(26) Stiglitz, Joseph; Sen, Amartya; Fitoussi, Jean, Report of the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Zpráva Komise o měření hospodářského výkonu a sociálního pokroku) (CMEPSP), 2009.