Nové finanční služby nespadají vždy zcela pod stávající regulační rámec EU; platí to v případě skupinových (crowd) a vzájemných (peer-to-peer) činností pro začínající a rychle se rozvíjející podniky. Velký počet respondentů konzultace o FinTech zdůrazňoval, že skupinovému financování (crowdfunding) na bázi investic a půjček by prospěl pevný a přiměřený regulační rámec EU. Jedenáct členských států již přijalo vlastní řešení, která jsou často rozporná a ztěžují rozvoj jednotného trhu v oblasti crowdfundingových služeb. Chybějící společný rámec EU také omezuje schopnost poskytovatelů crowdfundingu rozšířit se po celém jednotném trhu, a to zejména vzhledem k rozporným přístupům u vnitrostátního dohledu a regulace. Rámec EU navrhovaný v tomto akčním plánu nabídne komplexní evropský režim povolování pro ty aktéry na trhu, kteří se rozhodnou fungovat jako evropští poskytovatelé služeb skupinového financování (ECSP). Tento rámec poskytne pobídky pro poskytovatele služeb skupinového financování, aby mohli rozšířit své působení, a zároveň zajistí dostatečnou ochranu pro investory a vlastníky projektů.

Ve finančním sektoru jsou podnikům vydávána povolení a je nad nimi vykonáván dohled na základě jejich činností, služeb nebo produktů, a to bez ohledu na to, zda k poskytování těchto služeb používají tradiční nebo inovační prostředky. V závislosti na nabízených službách a produktech mohou být podniky povolovány a regulovány podle práva EU nebo podle vnitrostátního práva, nebo nemusí podléhat žádné zvláštní regulaci týkající se finančních služeb.

Evropské regulační a dohledové rámce by měly umožnit podnikům působícím na jednotném trhu EU těžit z finančních inovací a poskytovat zákazníkům nejvhodnější a nejdostupnější produkty. Tyto rámce by měly také zajistit vysokou úroveň ochrany pro spotřebitele a investory a dále zajistit odolnost a integritu finančního systému. Přínosy technologických inovací byly již jádrem revizí směrnice o platebních službách a směrnice a nařízení o trzích finančních nástrojů.

Je třeba dále pracovat na zjištění různorodých požadavků na udělování licencí, které ovlivňují podniky v oblasti FinTech. Další opatření by mohla zahrnovat:

·upřesnění platného legislativního rámce EU pro služby,

·posouzení, zda je nutné, aby se rámec EU vztahoval na nové inovační obchodní modely, a

·poskytnutí pokynů vnitrostátním orgánům dohledu, aby bylo lépe zajištěno sbližování mezi vnitrostátními regulačními režimy.

Kromě toho orgány dohledu posuzují vývoj na trhu kryptoaktiv a vydávání primárních nabídek mincí (ICO), nového způsobu získávání peněz pomocí tzv. mincí nebo tokenů. I když může prodej těchto tokenů nabídnout podnikům nové a inovační způsoby získání kapitálu, může také představovat pro investory jednoznačná rizika. Spekulativní investice do kryptoaktiv a ICO-tokenů vystavují investory významnému tržnímu riziku, možnosti podvodů a rizikům v oblasti kybernetické bezpečnosti vyplývajícím ze směny i poskytovatelů služeb, kteří umožňují investorům nakupovat kryptoaktiva a tokeny, držet je a obchodovat s nimi. V listopadu 2017 vydal Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) dvě prohlášení, v nichž informoval investory o potenciálních rizicích, která představují některé primární nabídky mincí, a připomenul podnikům zapojeným do primárních nabídek mincí, že se na tyto činnosti mohou v závislosti na jejich přesné struktuře a charakteristikách vztahovat stávající právní předpisy EU. Orgány v EU a na celém světě posuzují primární nabídky mincí a regulaci, která se na ně může vztahovat, zatímco Čína a Jižní Korea je zakázaly.

Rychlý cenový růst a volatilita kryptoaktiv v posledních měsících vyžaduje lepší pochopení rizik a příležitostí, které jejich používání provázejí, i lepší pochopení použitelnosti regulace EU. Kryptoaktiva a tokeny však mohou také uniknout regulaci a cílům transparentnosti, řádné správy a ochrany investorů, které regulace sleduje. V únoru 2018 vydaly tři evropské orgány dohledu na žádost Evropské komise společné varování investorům a uživatelům týkající se rizik spojených s nákupem kryptoaktiv. Také změny 4. směrnice o boji proti praní peněz, na nichž se Evropský parlament a Rada dohodly v prosinci 2017, sníží anonymitu a zvýší sledovatelnost transakcí, neboť bude vyžadováno, aby poskytovatelé směny kryptoaktiv a elektronických peněženek v Evropské unii prováděli identifikaci zákazníků a prováděli hloubkovou kontrolu.

Je nezbytné posouzení vhodnosti stávajícího regulačního rámce EU s ohledem na primární nabídky mincí a kryptoaktiva obecněji. Na jedné straně by mělo být cílem zajistit, aby mohli evropské podniky, investoři a spotřebitelé využívat výhod této technické inovace ve spravedlivém a transparentním rámci, aby se tak Evropa stala vedoucím hráčem v oblasti vývoje nových způsobů rychlého financování rostoucích podniků. Na druhé straně je třeba vhodně řešit potenciální rizika spojená s finanční stabilitou, integritou trhu, ochranou investorů a spotřebitelů, ochranou osobních údajů i rizika související s praním peněz a financováním terorismu. Protože jsou kryptoaktiva celosvětovým jevem, bude nezbytná mezinárodní koordinace a důslednost, například v rámci G20 a Rady pro finanční stabilitu (FSB) a mezi tvůrci mezinárodních finančních standardů. Komise bude spolupracovat s orgány dohledu a regulačními orgány, průmyslovým sektorem i občanskou společností, a to jak v rámci EU, tak s partnery na mezinárodní úrovni, aby stanovila další vhodný postup.

Rámeček 1 1.Společně s tímto sdělením předkládá Komise návrh nařízení EU o poskytovatelích služeb v oblasti skupinového financování založeného na investicích a na bázi úvěrů pro podniky. Cílem návrhu je zajistit vhodný a přiměřený regulační rámec, který umožní crowdfundingovým platformám, jež chtějí působit přes hranice, aby tak mohly činit v rámci komplexního režimu pasu za jednotného dohledu. 2.Komise vyzývá evropské orgány dohledu, aby do 1. čtvrtletí 2019 zmapovaly stávající přístupy k povolování a postupy udělování licencí používané pro inovační FinTech obchodní modely. Měly by zejména prozkoumat, jakým způsobem uplatňují vnitrostátní orgány proporcionalitu a flexibilitu v právních předpisech v oblasti finančních služeb. Ve vhodných případech by měly evropské orgány dohledu vydat pokyny týkající se správných přístupů a postupů nebo předložit Komisi doporučení ohledně nutnosti upravit právní předpisy EU v oblasti finančních služeb. 3.V průběhu roku 2018 bude Komise i nadále monitorovat vývoj kryptoaktiv a primárních nabídek mincí společně s evropskými orgány dohledu, Evropskou centrální bankou a Radou pro finanční stabilitu a také s dalšími tvůrci mezinárodních standardů. Na základě posouzení rizik, příležitostí a vhodnosti platného regulačního rámce bude Komise posuzovat, zda je nutné přijmout regulační opatření na úrovni EU.

1.2.Zvyšování hospodářské soutěže a spolupráce mezi tržními aktéry prostřednictvím společných standardů a interoperabilních řešení

Vytváření a poskytování finančních služeb vyžaduje, aby různí provozovatelé v hodnotovém řetězci vzájemně spolupracovali a působili na sebe. Celoevropský trh FinTech nedosáhne svého úplného potenciálu bez rozvoje otevřených standardů, které zvyšují hospodářskou soutěž, posilují interoperabilitu a zjednodušují výměnu dat mezi tržními aktéry a přístup k datům.

Interoperabilitu lze zavést různými způsoby. Podniky nebo poskytovatelé technologií mohou vyvinout rozhraní ad hoc, kterým se další strany budou muset přizpůsobit. Další přístup spočívá v dosažení shody o standardech interoperability pro celý trh, což omezí úsilí, které musí poskytovatelé služeb vyvíjet při výměně dat s různými platformami. Procesy vytváření standardů by měly vycházet ze zásad otevřenosti, transparentnosti a konsensu v souladu s ustanoveními nařízení (EU) č. 1025/2012 o evropské normalizaci. Aby standardy podporovaly hospodářskou soutěž, měla by být účast neomezená a postup přijetí standardu by měl být transparentní, aby umožňoval zúčastněným stranám účinně se informovat o práci na normalizaci. Efektivní přístup ke standardu by měl být poskytován za spravedlivých, rozumných a nediskriminačních podmínek.

Většina respondentů konzultace o FinTech zdůrazňovala, že je prioritní vypracovat standardy, podporovat jejich přijetí a zajistit interoperabilitu mezi systémy. Preferovali by přístup vedený průmyslovým sektorem a účastníky trhu a vytvoření globálních, nikoliv místních nebo regionálních standardů. Konkrétně je požadována větší normalizace v technologiích blockchain / distribuované účetní knihy, aplikačních programovacích rozhraní a správy identit. Zajímavým testovacím případem je revidovaná směrnice o platebních službách, která je v platnosti od ledna 2018: od bank je požadováno, aby otevřely vhodné komunikační kanály pro FinTech, aby bylo možné poskytovat jejich služby na základě přístupu k platebním účtům. Vývoj standardizovaných aplikačních programovacích rozhraní by vytvořil rovné podmínky, aby mohly vznikat nové a vylepšené služby ve skutečně otevřeném prostředí při současném zachování vysokých standardů ochrany osobních údajů a spotřebitele.

Rámeček 2 1.Komise napomůže do 4. čtvrtletí 2018 vypracovat koordinovanější přístupy ke standardům pro FinTech, včetně standardů v oblasti technologie blockchain, formou navázání kontaktů a spolupráce s hlavními subjekty vytvářejícími standardy, jako je Evropský výbor pro normalizaci a Mezinárodní organizace pro normalizaci. 2.Komise vyzývá ke společnému úsilí tržních aktérů a bude je podporovat, aby byla do poloviny roku 2019 vypracována standardizovaná aplikační programovací rozhraní, která budou v souladu se směrnicí o platebních službách a s obecným nařízením o ochraně údajů, jako základ pro otevřený evropský bankovní ekosystém zahrnující platební a jiné účty.

1.3.Usnadnění vzniku inovačních obchodních modelů v celé EU prostřednictvím zprostředkovatelů inovací

Inovační podniky přinášejí na trh nové produkty nebo způsoby, jak poskytovat známé služby inovativními formami nebo za konkurenceschopnější ceny. Je třeba, aby inovátoři mohli rozšiřovat své služby na co možná nejširší základnu uživatelů, a využívat tak výhod úspor z rozsahu. Aby mohli inovátoři těžit z veškerých výhod jednotného trhu, měli by mít možnost používat evropský pas. Vyžaduje to splnění zákonných požadavků, což může být obtížné. Týká se to zejména nově vytvořených podniků a podniků využívajících inovační technologie nebo modely, které se mohou lišit od standardní praxe existující v době, kdy byla pravidla přijímána.

Inovační přístupy a technologie představují výzvu také pro orgány finančního dohledu při rozhodování, zda vydat povolení pro podnik nebo činnost, a při určování způsobu splnění svých povinností dohledu. Odpovědi z veřejné konzultace Komise naznačují, že orgány dohledu si skutečně velmi přejí lépe pochopit nejnovější trendy FinTech a posílit kontakty s podniky a dalšími poskytovateli technologií.

V EU založilo 13 členských států tzv. zprostředkovatele FinTech (inovační centra nebo regulační pískoviště), které mají podnikům poskytovat obecné pokyny v průběhu povolovacího postupu. Těmto podnikům to umožňuje získat rychlejší přístup na trh a lépe pochopit pravidla a očekávání orgánů dohledu. Zprostředkovatelé mohou také poskytovat pomoc zavedeným finančním institucím. Z hlediska orgánů dohledu poskytují tyto přístupy důležitý zdroj informací, což jim pomáhá lépe pochopit inovační obchodní modely a vývoj na trhu již v rané fázi.

Regulační pískoviště dále rozšiřují koncepci inovačních center, neboť vytvářejí prostředí, v němž je dohled přizpůsoben na míru inovačním podnikům nebo službám. Příslušné vnitrostátní orgány musí uplatňovat příslušné právní předpisy EU v oblasti finančních služeb. Tato pravidla však obsahují prostor pro vlastní uvážení, pokud jde o uplatňování zásad proporcionality a pružnosti, které jsou v těchto pravidlech zakotveny. V kontextu technologických inovací to může být obzvláště užitečné.