Síť EURES byla zřízena Evropskou komisí v roce 1994 a byla přijata nařízením Rady (EHS) č. 2434/92 ze dne 27. července 1992, kterým se mění část II tehdejšího nařízení (EHS) č. 1612/68 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství. Od roku 2011 do roku 2016 procházela síť EURES dlouhým procesem reformy, pokud jde o složení sítě, správu a nástroje, s cílem zohlednit změny ve vzorcích mobility a nově se objevující trendy v této oblasti. Tento proces vyústil v nové nařízení (EU) 2016/589 o síti EURES, které vstoupilo v platnost s cílem vytvořit větší a silnější síť evropských veřejných i soukromých služeb zaměstnanosti, aby byla zajištěna účinnější výměna informací o trhu práce přes hranice, která podpoří umísťování do zaměstnání na celém území EU/EHP.

V zájmu dosažení cílů reformy sítě EURES a dalšího zajištění spravedlivé pracovní mobility v rámci EU se zemím sítě EURES doporučuje, aby zvýšily své úsilí při přijímání nových členů a partnerů a při přizpůsobování svých vnitřních mechanismů řízení a koordinace, tak aby odrážely nové složení sítě. Aby se zvýšila použitelnost portálu EURES, mělo by být prioritou pokračovat v práci na dokončení automatického předávání nabídek volných pracovních míst a životopisů, pokud dosud není k dispozici, a dokončit probíhající mapování vnitrostátních klasifikačních systémů s evropskou klasifikací dovedností, kvalifikací a povolání (klasifikace ESCO). Je rovněž důležité, aby síť EURES do plánování svých činností ještě více začleňovala analýzu trendů na trhu práce a posuzovala potřebu cílených činností s ohledem na sociodemografický vývoj.

Cílem pomoci po přijetí pracovníka je zajistit co nejlepší začlenění mobilních pracovníků na jejich nové pracovní pozice. Země sítě EURES se i nadále zaměřovaly na poskytování informací pracovníkům a zaměstnavatelům před podpisem pracovní smlouvy a kromě toho přibližně dvě třetiny z nich rovněž organizovaly činnosti po přijetí do zaměstnání (např. 21 zemí sítě EURES uvedlo, že v roce 2019 organizují činnosti po přijetí pracovníků). Většina činností zahrnovala poskytování informací a poradenství v otázkách daní a sociálního zabezpečení, některé země sítě EURES však rovněž nabízejí podpůrné služby rodinám přijatého zaměstnance a/nebo poskytují jazykové kurzy.

V období od července 2018 do června 2020 vyřídili a zpracovali zaměstnanci sítě EURES 432 503 žádostí o zaměstnání (včetně životopisů) a 1 662 468 nabídek volných pracovních míst. Důraz byl kladen na uchazeče o zaměstnání a zaměstnavatele ze země jejich vnitrostátní sítě EURES, zatímco pouze 37 % žádostí o zaměstnání a 9 % nabídek volných pracovních míst pocházelo z jiných zemí sítě EURES. Kromě toho bylo ve stejném období v rámci sítě uspořádáno 18 397 akcí, z nichž 69 % tvořily informační akce, 12 % náborové akce a zbývajících 19 % kombinovalo nábor a informační činnosti. Od července 2018 do června 2020 se pomocí samoobsluhy na portálu EURES zaregistrovalo 419 745 uchazečů o zaměstnání a 15 834 zaměstnavatelů. Díky kombinaci výsledků systému měření výkonu sítě EURES a odhadů založených na průzkumu spokojenosti klientů usnadnila síť EURES prostřednictvím portálu EURES nebo vnitrostátních sítí EURES v roce 2018 umístění nejméně 84 580 uchazečů a 83 360 umístění v roce 2019.

Pokud jde o otázky týkající se interoperability, země sítě EURES pokračovaly v práci na úpravě své infrastruktury IT pro přenos nabídek volných pracovních míst a životopisů na portál EURES. V některých zemích sítě EURES byly nezbytné další změny infrastruktury IT s ohledem na rozšíření sítě a sladění infrastruktury IT nových členů a partnerů sítě EURES (např. Maďarska, Polska).

Pokud jde o rozvoj celoevropských komunikačních kampaní, byla síť EURES páteří kampaně Komise na vysoké úrovni #EUmovers, která oslavila 50 let volného pohybu a 60 let koordinace sociálního zabezpečení, a zajistila účinný dosah kampaně v sociálních médiích a oslovení dotčených pracovníků. Kampaň zvýšila pozitivní povědomí o tom, proč jsou volný pohyb a koordinace sociálního zabezpečení pro občany EU tak důležité. Podstatný a úspěšný prvek představovalo zapojení pracovníků v EU, kteří mohli sdílet své příběhy o tom, jak volný pohyb a koordinace sociálního zabezpečení změnily jejich životy.

Probíhá provádění evropské klasifikace dovedností, kompetencí a povolání, její mapování se zavedenými vnitrostátními klasifikačními systémy a předávání údajů v dohodnutém formátu. Jen několik málo zemí sítě EURES používá klasifikaci ESCO, a nemuselo tedy zavádět změny. Země EURES mají na dokončení mapování období tří let od zveřejnění prováděcího rozhodnutí, tj. do roku 2021.

S cílem rozšířit síť EURES nařízení o síti EURES vyžaduje, aby každá země EURES vytvořila a prováděla systém pro přijímání organizací za členy a partnery sítě EURES, jakož i sledování toho, zda tyto organizace dodržují platné právní předpisy. Systém přijímání musel být zaveden do 13. května 2018 a měl by být založen na minimálních kritériích stanovených v nařízení o síti EURES. Země sítě EURES by rovněž mohly doplnit vnitrostátní kritéria pro přijímání. Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1255 s odkazem na čl. 11 odst. 8 uvedeného nařízení stanovilo vzor pro popis vnitrostátního systému přijímání a postupů, podle kterých mají národní koordinační úřady oznamovat informace Evropskému koordinačnímu úřadu.

Země sítě EURES podávají zprávy o problémech se shromažďováním a vykazováním údajů pro systém měření výkonu i cyklus plánování programu. Národní koordinační úřady zejména zdůrazňují značnou pracovní zátěž spojenou s podáváním zpráv a zpochybňují odůvodnění této administrativní zátěže. Vývoj nástrojů IT, které by mohly snížit pracovní zátěž a usnadnit shromažďování údajů, není vnímán jako nákladově efektivní pro menší země sítě EURES, neboť vyžaduje značné finanční investice. Kromě toho se v nich hovoří o nedostatečné vnitřní soudržnosti mezi podáváním zpráv o systému měření výkonu a cyklu plánování programu, jakož i o nedostatečné soudržnosti mezi podáváním zpráv pro EURES a interními vnitrostátními systémy podávání zpráv, které se spoléhají na různé ukazatele nebo používají jiná vykazovaná období. V některých případech nejsou údaje na vnitrostátní úrovni k dispozici pro konkrétní ukazatele, zejména pokud jde o počet volných pracovních míst. Nedostatek nebo nespolehlivost vykazovaných údajů omezuje spolehlivost a úplnost případné analýzy podle národních koordinačních úřadů.

Země sítě EURES jsou povinny zajistit kontinuitu služeb EURES prostřednictvím svých vnitrostátních veřejných služeb zaměstnanosti, poskytovat informace a pomoc uchazečům o zaměstnání a zaměstnavatelům při jejich registraci na portálu EURES a sledovat poskytování služeb členy a partnery. Nařízení o síti EURES rovněž stanoví, že podpůrné služby by měly být poskytovány v přeshraničních regionech, kde se členové nebo partneři sítě EURES podílí na specifických strukturách spolupráce a služeb. Od zemí sítě EURES se rovněž očekává, že začlení podporu mobility do svých vnitrostátních aktivních politik trhu práce.

5Závěry a doporučení

5.1Závěry

V zájmu reformy sítě EURES a zajištění spravedlivé pracovní mobility v rámci EU bylo v nařízení o síti EURES stanoveno několik požadavků na tuto síť. Jak bylo zdůrazněno v první zprávě o činnosti sítě EURES, vnější faktory a náročné prostředí, ve kterém byly prováděny, vedly ke zpoždění při plnění těchto povinností do roku 2018. V období od července 2018 do června 2020 pokročily Evropský koordinační úřad a země sítě EURES v provádění nařízení a zbývající opatření jsou dokončována. Příklady hlavních úspěchů, kterých bylo v referenčním období dosaženo, jsou:

·Většina zemí sítě EURES zavedla systém přijímání nových členů a téměř polovina zemí přijala nové členy a partnery sítě EURES.

·Všechny země sítě EURES kromě jedné zavedly systém pro předávání nabídek volných pracovních míst prostřednictvím jediného koordinovaného kanálu a více než polovina zemí sítě EURES předává životopisy.

·Země sítě EURES s pomocí Evropského koordinačního úřadu zahájily mapování evropské klasifikace dovedností, kompetencí a povolání.

·Evropský koordinační úřad podnikl několik kroků ke zlepšení využitelnosti portálu EURES a zkoumá, jak v blízké budoucnosti umožnit automatizované přiřazování životopisů a nabídek volných pracovních míst.

·Vzory pro systém měření výkonu a cyklus plánování programu jsou plně využívány.

Některé problémy je však nadále třeba řešit a objevují se nové.

Epidemie COVID-19 a uzavření vnitřních hranic měly v roce 2020 závažný dopad na volný pohyb pracovníků a fungování sítě EURES. Nové činnosti v oblasti umísťování do zaměstnání byly na jaře 2020 téměř zcela zastaveny. Informační činnost sítě EURES byla vážně narušena.

Národní koordinační úřady uvedly, že pracovníci sítě EURES, zejména ti, kteří působí v národních koordinačních centrech veřejných služeb zaměstnanosti, byli přesunuti do jiných funkcí, jako je provádění krátkodobých programů pracovní podpory považovaných za naléhavější, což závažně omezuje poskytování služeb EURES. Postupné znovu otevírání hranic od června 2020 vedlo k pomalému obnovení činností sítě EURES. V květnu 2020 představil Evropský koordinační úřad akční plán pro opětovné zahájení činnosti sítě EURES v roce 2020. Ještě je příliš brzy na to určit, jaký bude dlouhodobý vliv v rámci sítě, který bude muset být znovu posouzen v závislosti na vývoji krize.

Kromě toho jsou v krátkodobém horizontu hlavní priority fungování sítě EURES spojeny s jejím rozšířením a s rozvojem interoperability. Rozšíření sítě EURES má zásadní význam pro její schopnost poskytovat klíčové odborné znalosti v otázkách mobility, a to i prostřednictvím portfolia nových členů a partnerů sítě EURES s různými dovednostmi a specializacemi. V tomto ohledu musí země sítě EURES dále přijímat nové organizace a budou čelit výzvě, kterou představuje řízení širší sítě. Vzhledem k rychle se měnícím technologickým souvislostem je navíc důležité, aby portál EURES mohl uchazečům o zaměstnání a zaměstnavatelům nabídnout nejmodernější služby, pokud jde o využitelnost, uživatelskou přívětivost a účinnost. Je rovněž důležité, aby všechny země sítě EURES mohly do portálu předávat životopisy i nabídky volných pracovních míst, aby měli uživatelé sítě EURES více příležitostí a aby se pokračovalo v práci na mapování klasifikací ESCO a poskytování údajů ve formátu ESCO. Tak by se v pozdější fázi umožnilo automatizované zprostředkování, které by přilákalo více členů a partnerů sítě EURES.

V dlouhodobém horizontu by síti EURES prospělo další prozkoumání synergií s doplňujícími iniciativami, jako je Europass a jednotná digitální brána. Kromě toho by se význam sítě v dynamickém kontextu trhu práce mohl posílit tím, že by se do dlouhodobého plánování sítě EURES více začlenila analýza vnějších faktorů (např. stárnutí populace, nezaměstnanost mladých lidí).

Tyto výzvy bude třeba řešit v období, které je pro pracovní mobilitu a EURES obzvláště obtížné a nejisté. Jak je uvedeno výše, pandemie COVID-19 bránila v Evropě mobilitě pracovních sil a způsobila přesun zdrojů a strategických priorit v zemích sítě EURES, což mělo dopad na jejich operativní práci a pravděpodobně povede k dalšímu zpoždění při provádění opatření sítě EURES. Kromě toho je důležité, aby převedení Evropského koordinačního úřadu na Evropský orgán pro pracovní záležitosti, plánované na rok 2021, zajistilo kontinuitu horizontální podpory poskytované zemím sítě EURES.

5.2Doporučení pro země sítě EURES

Na základě klíčových zjištění týkajících se stavu provádění a zbývajících výzev uvedených ve zprávě lze hlavní prioritní záležitosti pro příští vykazované období shrnout takto:

·Obnovení sítě EURES: mají-li se koordinovaně zmírnit důsledky pandemie COVID-19, je nezbytné, aby země sítě EURES pozorně kontrolovaly provádění akčního plánu pro opětovné zahájení činnosti sítě EURES.

·Rozšíření sítě: během stávajícího referenčního období bylo dosaženo řady zlepšení, pokud jde o zavedení systému a přijímání nových členů a partnerů v jednotlivých zemích sítě EURES. Síť EURES však roste pomalým tempem. Je důležité, aby země sítě EURES, které dosud nepřijaly nové členy a partnery, zvýšily v tomto ohledu své úsilí tím, že proaktivně a cíleně osloví potenciální členy a partnery. Zároveň je důležité, aby země sítě EURES, které již působí v širší síti, přizpůsobily své vnitřní správní a pracovní procesy tak, aby odrážely nové složení sítě.

·Interoperabilita a vývoj IT: přestože byly podniknuty určité kroky s cílem umožnit automatizované předávání vnitrostátních životopisů a nabídek volných pracovních míst na portál EURES, zbývá další práce. Pro dokončení provádění nařízení o síti EURES je nezbytné, aby všechny země sítě EURES byly napojeny na jediný koordinovaný kanál. Kromě toho by se prioritou národních koordinačních úřadů měla stát evropská klasifikace dovedností, kompetencí a povolání. Je proto zásadní, aby země sítě EURES měly k provádění těchto změn nepostradatelné lidské a IT zdroje.

·Rozvoj služeb EURES: i když je zajištěno poskytování služeb EURES ve všech zemích sítě, je důležité, aby síť EURES do plánování svých činností ještě více začlenila analýzu trendů na trhu práce a prozkoumala potřebu cílených činností s ohledem na sociodemografický vývoj.