Pracovní dokument útvarů Komise - Průvodní dokument k k návrhu směrnice o trestněprávní ochraně životního prostředí - Stručné posouzení dopadů {KOM(2007) 51 v konečném znění} {SEK(2007) 160} /* SEK/2007/0161 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 9.2.2007 SEK(2007) 161 PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVARŮ KOMISE Průvodní dokument k k návrhu směrnice o trestněprávní ochraně životního prostředí STRUČNÉ POSOUZENÍ DOPADŮ {KOM(2007) 51 v konečném znění} {SEK(2007) 160} 1. URčENÍ PROBLÉMU Trestné činy proti životnímu prostředí představují závažnou hrozbu pro životní prostředí a zdraví lidí a zvířat v EU, ačkoli jejich přesný rozsah není snadné určit, protože statistiky nejsou příliš spolehlivé. Naprostá většina trestných činů má přeshraniční dopad a řada z nich je napojena na organizované zločinné struktury. Hlavními důvody trestných činů proti životnímu prostředí jsou vysoké zisky, které tato oblast poskytuje, malé riziko odhalení, rostoucí objem mezinárodního obchodu a nedostatečné sankce v řadě členských států. Druhy a úrovně sankcí za trestné činy proti životnímu prostředí se v jednotlivých členských státech značně liší: některé země uplatňují i na závažné trestné činy místo trestněprávních sankcí jen sankce správní; některé sankce jsou příliš mírné, takže nemají odrazující účinek. Tyto rozdíly se ukázaly například na obchodu s ohroženými druhy a nepovolené přepravě odpadu. Rozdíly umožňují pachatelům při transakcích snadno obcházet členské státy s přísnějšími právními předpisy a následně využívat volného pohybu zboží a osob v rámci EU. Nutnost jednat na úrovni Společenství ukazují přeshraniční dopady trestných činů proti životnímu prostředí a potřeba zajistit plné uplatňování právních předpisů Společenství v oblasti ochrany životního prostředí v celém Společenství. Potřebu jednat společně uznaly rovněž členské státy, když přijaly rámcové rozhodnutí 2003/80/SVV o trestněprávní ochraně životního prostředí, které Evropský soudní dvůr v důsledku chybného právního základu v září 2005 zrušil. Smlouva o Evropském společenství v článku 174 stanoví pro Společenství povinnost zajistit vysokou úroveň ochrany životního prostředí prostřednictvím politiky životního prostředí. Aby bylo možné tohoto cíle dosáhnout, je třeba problém trestných činů proti životnímu prostředí řešit. To představuje pro Evropskou unii významný úkol, protože tak každoročně dochází k závažným újmám na zdraví lidí a zvířat a na kvalitě ovzduší, půdy a vody. Pro potírání trestných činů proti životnímu prostředí jsou nepochybně potřeba různé nástroje;následující rozbor varianty zkoumá, jak na trestné činy proti životnímu prostředí reagovat, tj. zejména přijmout společnou definici trestných činů a sankcí, které se na tyto trestné činy uplatní. 2. PROCEDURÁLNÍ OTÁZKY A KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN Problému trestných činů proti životnímu prostředí se v posledních letech věnovala řada studií i setkání odborníků. Informace o studiích a konferencích jsou k dispozici na internetové stránce GŘ pro životní prostředí věnované trestným činům proti životnímu prostředí: http://ec.europa.eu/environment/crime/index.htm 3. CÍLE Evropské společenství si klade za cíl zajištění vysoké úrovně ochrany životního prostředí v celém Společenství. Za tímto účelem je třeba přijmout celou řadu právních aktů. Společenství musí zajistit, aby tyto právní předpisy byly řádně prováděny, uplatňovány a vynucovány. Kromě toho je třeba vytvořit prostředí, které bude nabízet rovné podmínky všem podnikům, bude v souladu s environmentálními právními předpisy a nebude poskytovat ve Společenství útočiště zločincům. 4. VARIANTY POLITIKY Za účelem dosažení těchto cílů se zvažuje několik variant: Varianta 1: Žádné opatření na úrovni Společenství. Varianta 2: Zlepšení koordinace mezi členskými státy prostřednictvím dobrovolných iniciativ. Varianta 3: Omezené sblížení vnitrostátních právních předpisů týkajících se trestných činů na životních prostředí v členských státech. Varianta zajišťující úplnou harmonizaci environmentálního trestního práva byla bez dalšího zkoumání vyloučena, protože by překračovala míru, jež je nutná, a opomíjela by skutečnost, že vnitrostátní trestní právo je stále ještě pod silným vlivem kulturních hodnot každého členského státu, a proto se při provádění vyžaduje určitá flexibilita. 5. DOPAD VARIANT Varianty a dílčí varianty byly prozkoumány z hlediska účinků na ochranu životního prostředí, soudní spolupráci mezi členskými státy, podniky a orgány veřejné moci. Varianty 1 a 2 by nevedly k dosažení žádného pozitivního dopadu na úroveň ochranu životního prostředí a neřešily by stávající potíže s bojem proti trestným činům proti životnímu prostředí, které do značné míry vycházejí z rozdílů mezi právními předpisy členských států. Pro orgány veřejné moci by sice nepředstavovaly žádné nebo žádné podstatné náklady, ale neměly by ani výrazný přínos k ochraně podniků, které se budou nařízeními řídit. Varianta 3 by vedla k lepšímu vynucování environmentálních právních předpisů v celém Společenství, a tím k lepší ochraně životního prostředí a lepší ochraně podniků ve vztahu ke konkurenci, která se environmentálními právními předpisy neřídí. Varianta 3 by vedla k výraznému posílení soudní spolupráce mezi členskými státy. Mezi přínosy pro orgány veřejné moci patří potenciální snížení počtu trestního stíhání fyzických osob a nákladů na odstraňování znečištění životního prostředí v důsledku odrazujícího účinku trestních sankcí. 6. UPřEDNOSTňOVANÉ VARIANTY Vzhledem k pozitivním dopadům se upřednostňovaná varianta politiky omezuje na sbližování trestního práva, přičemž zahrnuje tyto prvky: - stanovení minimálního seznamu trestných činů; - sblížení rozsahu odpovědnosti fyzických a právnických osob; - sblížení sankcí pro fyzické a právnické osoby za trestné činy spáchané za přitěžujících okolností.