EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 20.5.2022 JOIN(2022) 16 final SPOLEČNÁ ZPRÁVA EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Zvláštní administrativní oblast Hongkong























Výroční zpráva za rok 2021















SPOLEČNÁ ZPRÁVA EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ ZVLÁŠTNÍ ADMINISTRATIVNÍ OBLAST HONGKONG VÝROČNÍ ZPRÁVA ZA ROK 2021 Shrnutí Od předání Hongkongu Čínské lidové republice v roce 1997 Evropská unie (EU) a její členské státy pozorně sledují politický a hospodářský vývoj ve Zvláštní administrativní oblasti (ZAO) Hongkong. V souladu se závazkem daným Evropskému parlamentu v roce 1997 Komise a vysoký představitel vydávají výroční zprávu o vývoji v Hongkongu. V průběhu let se tyto zprávy soustředily zejména na provádění zásady „jedna země, dva systémy“ a na autonomii Hongkongu, jak stanoví základní zákon. Toto je 24. zpráva a týká se roku 2021. Tento rok se vyznačoval dalším podrýváním zásady „jedna země, dva systémy“, prováděním zákona o národní bezpečnosti, reformou volebního systému, omezováním svobody tisku, rozpuštěním mnoha prodemokratických skupin občanské společnosti, včetně odborů, a dalšími omezeními přístupu na území Hongkongu v důsledku pandemie COVID-19. Značně se zrychlilo oslabování vysokého stupně autonomie Hongkongu a jeho práv a svobod, které měly být podle čínsko-britského společného prohlášení chráněny nejméně do roku 2047. Rok 2021 začal hromadným zatčením 55 prodemokratických představitelů na začátku ledna a skončil volbami do Zákonodárné rady dne 19. prosince, ve kterých nebyla zastoupena opozice. V tomto roce byly rovněž zahájeny první soudní procesy podle zákona o národní bezpečnosti a reforma volebního systému byla posílena nařízením o skládání přísahy, které sloužilo k vyloučení prodemokratických okresních radních zvolených v roce 2019. Hongkong nabral autoritářský směr: většina demokratických politiků je ve vězení nebo v exilu, řada organizací občanské společnosti byla rozpuštěna a několik mezinárodních nevládních organizací uzavřelo své kanceláře v Hongkongu. Provádění zákona o národní bezpečnosti bylo důraznější, než se očekávalo. Široké spektrum trestných činů podle zákona o národní bezpečnosti a přísnost trestů stanovených zákonem vyvolávají vážné obavy a mají odrazující účinek na uplatňování dříve chráněných práv a svobod. Posiluje se tendence k autocenzuře ve sdělovacích prostředcích, v akademické obci a v občanské společnosti. Zatímco na začátku roku se zastoupení EU ještě setkávalo s řadou politických kontaktů a zástupců občanské společnosti, ke konci roku tomu tak již nebylo. Mnozí z nich se zdráhají udržovat kontakty se zahraničními diplomaty, neboť se obávají ustanovení o „spolupráci s cizími silami“ podle zákona o národní bezpečnosti, která mohou vést k dlouhým trestům odnětí svobody.

Pevninské orgány posílily dohled nad záležitostmi Hongkongu mnohými způsoby. Úřad pro záležitosti Hongkongu a Macaa v Pekingu byl doplněn o dvě nová oddělení pro dohled nad národní bezpečností a propagandou. Styčný úřad Ústřední lidové vlády zvýšil svou viditelnost, pokud jde o komunikaci s občany Hongkongu. Hlavní zárukou pro dodržování klíčových práv a svobod v Hongkongu je i nadále a nezávislost soudnictví, avšak provádění zákona o národní bezpečnosti ovlivnilo úlohu právního státu při ochraně občanských svobod. Zatímco soudní řízení a právní argumenty mohou být z velké části v souladu s praxí zvykového práva, soudnictví se stalo v případech týkajících se uplatňování politických svobod méně liberálním a tolerantním. Nadále přetrvávala určitá míra důvěry ve způsobilost a integritu soudců a v jejich připravenost prosazovat zásady právního státu. EU veřejně i neveřejně vyjadřovala znepokojení nad vývojem situace v Hongkongu. Vysoký představitel učinil jménem EU tato prohlášení týkající se Hongkongu: ü7. ledna – Prohlášení k hromadnému zatýkání osob zapojených do prodemokratických primárních voleb v červenci 2020 ü11. března – Prohlášení k volebnímu systému ü9. června – Prohlášení ke změnám hongkongského volebního systému ü20. prosince – Prohlášení k volbám do Zákonodárné rady, které se konaly dne 19. prosince 2021 Prohlášení mluvčího EU o Hongkongu se týkala: ü5. března: Prohlášení k možné volební reformě

ü16. dubna: Prohlášení k odsouzení prodemokratických aktivistů ü23. června – Prohlášení k ukončení činností deníku Apple Daily v Hongkongu ü21. října – Prohlášení k vyloučení demokraticky zvolených okresních radních a zmenšujícímu se prostoru pro občanskou společnost Zhoršující se situace v Hongkongu byla několikrát projednávána také na zasedání Rady EU pro zahraniční věci. EU ve své reakci na situaci v Hongkongu zintenzivnila koordinaci s podobně smýšlejícími partnery, jak ukazuje prohlášení skupiny G7 k volební reformě ze dne 12. března. Během roku 2021 bylo onemocnění COVID-19 v Hongkongu do značné míry pod kontrolou, přičemž bylo zavedeno několik omezení, například zákaz veřejných shromáždění. Omezení přístupu na území Hongkongu byla stále zpřísňována a ke konci roku se vyrovnala omezením přístupu do pevninské Číny. Hranice s pevninskou Čínou nebyla do konce roku znovu otevřena. Hongkong dosahoval v roce 2021 dobrých hospodářských výsledků. Byl třetím největším cílem investic na světě a stal se šestou největší obchodní ekonomikou. Zatímco zahraniční zaměstnanci odcházeli, přítomnost společností z EU se za dvanáct měsíců do konce června zvýšila o 3,5 % co do počtu společností (dosáhla počtu 1614), takže společnosti z EU zůstaly největší nečínskou podnikatelskou komunitou v Hongkongu. EU byla v roce 2021 třetím největším obchodním partnerem Hongkongu v obchodu se zbožím po pevninské Číně a Tchaj-wanu. Hongkongské hospodářství zaznamenalo v prvních devíti měsících roku 2021 meziroční nárůst o 7,0 % . Hospodářství bylo podpořeno silnou výkonností v odvětvích obchodu a logistiky a ve finančním odvětví, zatímco maloobchod, doprava a stavebnictví se stále potýkaly s náročným prostředím. Postavení Hongkongu jako centra mezinárodního obchodu by však mohlo být ohroženo, pokud bude pokračovat snižování počtu zahraničních společností z jiných zemí než Číny. To by rovněž přineslo nové problémy, pokud jde o globální konkurenceschopnost, dostupnost talentů a nedostatek pracovních sil (podle nedávného průzkumu se počet zaměstnanců zahraničních společností v Hongkongu snížil za dva roky o 4 %, tj. o 20 000). I. Politický a společenský vývoj Rok 2021 byl poznamenán silnými demokratickými neúspěchy a stále restriktivnějším výkladem a podrýváním zásady „jedna země, dva systémy“, čemuž napomohl zákon o národní bezpečnosti.

V prvních dnech roku 2021 došlo k hromadnému zatčení 55 osob spojených s prodemokratickým hnutím, včetně významných politických osobností. Tyto osoby byly zadrženy za podvratnou činnost podle zákona o národní bezpečnosti poté, co se zapojily do neformálních prodemokratických primárních voleb v roce 2020. Proti 47 z nich bylo vzneseno obvinění ze „spiknutí za účelem páchání podvratné činnosti“. Vysoký představitel vydal dne 7. ledna jménem EU prohlášení k hromadnému zatýkání osob zapojených do prodemokratických primárních voleb konaných v červenci 2020. Dne 30. března Všečínské shromáždění lidových zástupců pozměnilo přílohy základního zákona s cílem reformovat hongkongský volební systém. Tím byly ještě více oslabeny již tak skromné demokratické prvky volebního systému a zajistilo se, že prorežimní hlasy budou moci ovládat všechny úrovně správy – vládu, Zákonodárnou radu a volební komisi. Vysoký představitel vydal dne 9. června prohlášení ke změnám hongkongského volebního systému. Volební komise byla rozšířena z 1 200 na 1 500 členů (v praxi má 1 448 převážně prorežimních členů). V září byla tato komise zvolena 4 389 osobami, což znamená, že volební účast činila 89,77 %. Voliči zvolili pouze jednoho politika, který podle vlastního vyjádření „není prorežimní“. Složení a úloha komise byly změněny. Bylo zrušeno 117 křesel vyhrazených pro okresní radní. Byla přidána nová křesla pro členy Čínského lidového politického poradního shromáždění a pro hongkongské členy vybraných národních organizací. Volební komisi byly uděleny nové kontrolní pravomoci, zejména právo rozhodovat o volbě téměř poloviny členů Zákonodárné rady. Reforma volebního systému rovněž změnila velikost a složení Zákonodárné rady. Celkový počet křesel v zákonodárném sboru vzrostl ze 70 na 90, přičemž pouze 20 křesel bylo obsazeno prostřednictvím přímé volby (územní volební obvody). Volební komise obsadila čtyřicet křesel. Třicet křesel zůstalo pro funkční volební obvody a tato křesla byla zpravidla obsazena prorežimními osobnostmi. Pět „superkřesel“ v rámci Zákonodárné rady bylo zrušeno, čímž skončila jediná úspěšná politická reforma od předání moci. Volby do Zákonodárné rady konané dne 19. prosince byly prvními volbami do Zákonodárné rady od zavedení zákona o národní bezpečnosti a volební reformy. Ve třech velkých skupinách volebních obvodů kandidovalo celkem 153 kandidátů. Ve funkčních volebních obvodech bylo zapsáno 219 254 voličů a v územních volebních obvodech 4 472 863 voličů. Sedmé volby do Zákonodárné rady, původně plánované na září 2020, se konaly dne 19. prosince 2021. Jednalo se o první takové volby od zavedení zákona o národní bezpečnosti a provedení rozsáhlých změn ve volebním systému. V územních volebních obvodech s přímou volbou odevzdalo hlasovací lístky celkem 1 350 680 voličů, což znamená rekordně nízkou volební účast 30,2 %. Ve funkčních volebních obvodech s nepřímou volbou a v novém volebním obvodu volební komise odevzdalo hlasovací lístky 70 490 voličů a 1 426 voličů, což představuje volební účast 32,22 % a 96,28 %. Ve třech velkých skupinách volebních obvodů kandidovalo celkem 153 kandidátů. Pouze jednomu zákonodárci, který dle svého vyjádření „není prorežimní“, se podařilo dosáhnout dostatečného počtu hlasů a získat tak mandát. Hromadné zatýkání v souvislosti s primárními volbami konanými v červenci 2020 přitom znemožnilo kandidaturu v těchto volbách 47 zastáncům demokracie, včetně bývalých opozičních zákonodárců a zástupců občanské společnosti, kteří byli drženi ve vazbě na základě obvinění podle zákona o národní bezpečnosti. Reforma volebního systému navíc nařídila zřízení výboru pro přezkum způsobilosti kandidátů, který má z voleb do volební komise, Zákonodárné rady a volby předsedy Výkonné rady vyloučit kandidáty považované za „nevlastenecké“. Rozhodnutí přijatá po konzultaci s Výborem národní bezpečnosti by nebyla předmětem soudních opravných prostředků. Reforma rovněž znemožnila vyzývat lidi k odevzdání prázdných hlasovacích lístků. Návrh zákona o skládání přísahy přidal do volební reformy další prvek: dne 23. února předložila vláda návrh zákona o veřejných funkcích (kandidatura a nástup do funkcí) (různé změny) z roku 2021, který stanoví požadavek, aby stávající a budoucí členové okresních rad složili při nástupu do funkce přísahu. Zákon vstoupil v platnost dne 21. května. V důsledku toho v červenci odstoupila první skupina 214 okresních radních poté, co sdělovací prostředky začaly informovat o tom, že by vláda mohla zpětně uplatňovat nároky na platy a příspěvky osob odvolaných z funkcí. Od září pak úřady vyloučily 49 prodemokratických okresních radních, přičemž jejich přísahu dodržovat základní zákon a být věrný ZAO prohlásily za „falešnou“, a to údajně na základě názorů, které vyjádřili dříve, což potvrzuje zpětnou účinnost nařízení. Tento krok popřel výsledky voleb do okresních rad z listopadu 2019, v nichž prodemokratičtí kandidáti získali více než 80 % křesel a získali absolutní většinu v 17 z 18 okresních rad. Mluvčí ESVČ vydal dne 21. října prohlášení k vyloučení demokraticky zvolených okresních radních a zmenšujícímu se prostoru pro občanskou společnost.

Rok 2021 znamenal konec účinné politické opozice v Hongkongu. Demokratická strana, Občanská strana a několik dalších stran dále fungovalo, avšak jejich postavení bylo stále méně příznivé, neboť jejich existence byla zpochybňována, pokud nehrály úlohu „loajální opozice“. Tyto strany však nenavrhly kandidáty do voleb do Zákonodárné rady a většině předních demokratických politiků bylo zakázáno ve volbách kandidovat. Občanská vášeň, jediná strana označovaná za „nepodporující režim“, která v roce 2021 zbyla v Zákonodárné radě, byla v září rozpuštěna. V srpnu byla rozpuštěna Aliance pro skutečnou demokracii a v červnu se rozpadla strana Neodemokraté. V roce 2021 došlo rovněž k zásadním změnám v hongkongské občanské společnosti. Všechny významné organizace občanské společnosti, které nebyly prorežimní, byly rozpuštěny kvůli obavám ze zákona o národní bezpečnosti, přičemž někteří aktivisté se odvolávali na ohrožení osobní bezpečnosti. Rozpuštěna byla Občanská fronta pro lidská práva, skupina právníků zabývajících se lidskými právy v Číně, Hongkongská aliance na podporu vlasteneckých demokratických hnutí v Číně, Demokratická aliance, místní pobočka Amnesty International, ale také studentské svazy, odbory, mediální skupiny a skupiny spojené s církvemi. Celkem bylo rozpuštěno více než 50 organizací. Mnoho jejich vedoucích představitelů bylo zatčeno. Daňový zákoník byl revidován tak, aby stanovil, že žádná skupina, která podporuje, propaguje nebo se zapojuje do činností poškozujících národní bezpečnost, nebude uznána jako dobročinná organizace. Stejně jako v pevninské Číně mohly pokračovat v činnosti pouze organizace občanské společnosti působící v oblastech, které nezpochybňují vládu. Vláda ZAO Hongkong potvrdila, že od sociálních nepokojů v roce 2019 bylo zatčeno více než 10 000 osob, včetně mnoha mladistvých. Odhaduje se, že soudní procesy by mohly trvat tři roky. Předsedkyně Výkonné rady Carrie Lamová ve svém výročním politickém projevu ze dne 6. října potvrdila, že bude vybudována „obří soudní síň“, ve které se budou projednávat případy týkající se velkého počtu obžalovaných. Od června 2020 do 31. prosince bylo podle zákona o národní bezpečnosti a dalších souvisejících právních předpisů zatčeno přibližně 162 osob, včetně bývalých prodemokratických aktivistů, opozičních zákonodárců, novinářů a akademických pracovníků. Proti 99 z nich byla vznesena obvinění. Extrateritoriální ustanovení zákona o národní bezpečnosti byla i nadále zdrojem obav. Přibližně 30 aktivistů nacházejících se v zahraničí bylo údajně vedeno na seznamu hledaných osob sestaveném donucovacími orgány. Mezi nimi byla řada státních příslušníků jiných zemí než Číny. K vynesení trestu v případě prvního odsouzení na základě zákona o národní bezpečnosti došlo v červenci 2021. Soud stanovil devítiletý trest za „podněcování k odtržení“ a „zapojení se do teroristické činnosti“. Hongkongské soudy vykládaly zákon o národní bezpečnosti přísně, ačkoli zákon stanovil, že lidská práva budou dodržována a chráněna při současném zajištění národní bezpečnosti. Stanovení kauce bylo spíše výjimkou než pravidlem, a to navzdory rozsudku Nejvyššího odvolacího soudu, který poskytl soudům nižšího stupně určitý prostor pro rozhodování o vzetí obžalovaných do vazby. Například v případě 47 prodemokratických aktivistů stíhaných v souvislosti s primárními volbami bylo ke konci roku 2021 zajištěno propuštění na kauci pouze u 14 z nich. Dlouhé vazby v přípravném řízení, někdy i v izolaci, byly stále častěji zdrojem obav. V rozhodnutí ze dne 14. prosince Nejvyšší odvolací soud potvrdil, že standard pro stanovení kauce osobám podezřelým z porušení národní bezpečnosti by se mohl vztahovat i na osoby obviněné podle jiných právních předpisů, pokud se má za to, že údajné činy ohrožují národní bezpečnost. Mohlo by se jednat o trestné činy uvedené v článku 23 základního zákona. Zákon o národní bezpečnosti se rovněž dotkl vzdělávacího systému na všech jeho úrovních. Úřad pro vzdělávání vydal v říjnu oběžník obsahující pokyny týkající se národní bezpečnosti pro správu škol a vzdělávání s cílem pomoci školám „zavést opatření k zachování bezpečného a spořádaného vzdělávacího prostředí ve školách a podpořit vzdělávání v oblasti národní bezpečnosti“. Zákon o národní bezpečnosti rovněž požadoval, aby orgány posílily dohled a regulaci v oblasti národní bezpečnosti v sociálních organizacích, médiích a na internetu.

Rostoucí počet zahraničních podniků vyjádřil obavy z rostoucí integrace Hongkongu do pevninské Číny. Politický vývoj měl dopad na předvídatelnost a celkové podnikatelské prostředí, což ovlivnilo schopnost podniků podnikat. Tuto situaci ještě zhoršil tlak na svobodu informací a riziko, že pevninská Čína bude pro Hongkong zavádět další zákony, včetně např. právních předpisů proti zveřejňování informací, proti sankcím, v oblasti kybernetické bezpečnosti a dat. V souvislosti s probíhajícím politickým vývojem došlo ke zvýšení objemu emigrace. Oficiální údaje statistického úřadu zveřejněné v srpnu ukázaly, že od poloviny roku 2020 došlo k čistému odlivu přibližně 89 200 obyvatel. V září oficiální statistiky ukázaly, že bylo o 81 tříd základních škol méně než o rok dříve. Mnoho občanů Hongkongu odjelo do Spojeného království, které 31. ledna rozšířilo imigrační práva a umožnilo získat občanství osobám se statusem britského občana (zámoří). Podle oficiálních statistik Spojeného království bylo v období od 31. ledna do 30. srpna 2021 podáno 88 900 žádostí o víza britského občana (zámoří), a to bez započtení studentských víz. Mezi další významné destinace patřila Austrálie, která zavedla víza pro trvalý pobyt pro občany Hongkongu, a dále také Kanada, USA a Tchaj-wan. Hongkong se rovněž potýkal s poklesem porodnosti. Podle údajů Úřadu pro sčítání lidu a statistiku byla úhrnná plodnost nižší než míra obnovy obyvatelstva. Předsedkyně Výkonné rady Carrie Lamová přednesla dne 6. října svůj pátý politický projev v Zákonodárné radě. Vláda upřednostnila národní bezpečnost a integraci s pevninskou Čínou. Oznámila provedení článku 23 Základního zákona, který stanoví, že Zvláštní administrativní oblast Hongkong bude samostatně přijímat zákony, které budou i) zakazovat jakékoli jednání, jež představuje vlastizradu, pokus o odtržení země, podněcování ke vzpouře, převrat namířený proti ústřední vládě Čínské lidové republiky nebo vyzrazení státního tajemství, ii) zakazovat zahraničním politickým organizacím nebo subjektům vykonávat politickou činnost v regionu a iii) zakazovat regionálním politickým organizacím nebo subjektům navazovat vazby se zahraničními politickými organizacemi nebo subjekty. Předsedkyně Výkonné rady rovněž zdůraznila důležitost zásady „vlastenci spravují Hongkong“. Oznámila zřízení samostatného úřadu pro kulturu a sport a uvedla, že budou přijaty právní předpisy týkající se falešných zpráv a kybernetické bezpečnosti. K 31. prosinci bylo v Hongkongu hlášeno 12 631 případů COVID-19, které měly za následek 213 úmrtí. Očkovací kampaň se rozbíhala pomalu. K 31. prosinci mělo 4 662 013 osob dvě dávky vakcíny a 387 074 osob tři dávky. Omezení byla postupně uvolňována, ale omezení počtu osob, které se směly shromáždit v jedné skupině, zůstalo zachováno. Politickými prioritami bylo zachování přístupu založeného na „nulovém počtu případů COVID-19“ a znovuotevření hranice s pevninskou Čínou. Ústřední vláda požadovala, aby Hongkong přijal přísná opatření jako podmínku pro znovuotevření hranice. Koncem listopadu bylo oznámeno, že v Hongkongu bude spuštěn digitální systém sledování podobný tomu, který se používá na pevnině. Naopak přístup do Hongkongu ze zahraničí byl stále obtížnější. To přispělo k relativní izolaci Hongkongu a vyvolalo otázky ohledně jeho postavení jakožto mezinárodního centra v dlouhodobém horizontu. Jednání Hongkongu o možných „cestovních bublinách“ nebyla jednoznačná. V červnu zařadila EU Hongkong na seznam zemí a území, s nimiž se mohou uskutečnit cesty v jiných než nezbytných případech. Opatření přijatá EU a členskými státy v reakci na zákon o národní bezpečnosti v závěrech Rady přijatých v červenci 2020 zůstávají v platnosti. Tento balíček opatření zahrnoval: ·přezkum azylové, migrační, vízové a pobytové politiky a dohod o vydávání osob, ·kontrolu a omezení vývozu citlivého vybavení, ·sledování soudních procesů, podporu občanské společnosti, ·možnost většího počtu stipendií a akademických výměn, ·sledování extrateritoriálního dopadu právních předpisů a ·zdržení se zahájení jakýchkoli nových jednání s Hongkongem.

Tato opatření byla prováděna v průběhu celého roku. EU vyjádřila své obavy ohledně Hongkongu v rámci dialogu politických ředitelů EU a Číny v lednu 2021, ve strategickém dialogu dne 28. září a v rámci telefonátu mezi předsedou Evropské rady Charlesem Michelem a čínským prezidentem Si Ťin-pchingem dne 15. října. Práva, svobody a rovné příležitosti Zhoršení situace v oblasti práv, svobod a rovných příležitostí mělo přímý dopad na mnoho složek společnosti. Počet zahraničních novinářů a akademických pracovníků se zmenšuje. Politici a členové občanské společnosti se do značné míry zdráhali setkávat se se zahraničními diplomaty, částečně kvůli obviněním ze spolupráce s cizími subjekty nebo kvůli podmínkám propuštění na kauci. Již druhým rokem úřady nepovolily konání akcí k připomenutí tvrdého potlačení protestů na náměstí Nebeského klidu v roce 1989 s odkazem na obavy o veřejné zdraví v souvislosti s pandemií. Čtyřiadvacet aktivistů, kteří se v roce 2020 účastnili vigilie, bylo obviněno z „účasti na nepovoleném shromažďování“. Jednadvacet z nich bylo odsouzeno k trestu odnětí svobody v rozmezí od čtyř měsíců do 24 měsíců, zbytek byl odsouzen k podmíněnému trestu odnětí svobody. Dne 4. června policie preventivně zatkla vedoucího představitele Aliance na podporu vlasteneckých demokratických hnutí v Číně. Zatčeno bylo rovněž několik občanů, kteří přišli do parku Victoria, kde se vigilie v předchozích letech konala. Muzeum 4. června, které Aliance provozovala po dobu deseti let, bylo v červnu uzavřeno poté, co Úřad pro hygienu potravin a životní prostředí konstatoval, že nemá povolení k provozování veřejné zábavy. Policie v muzeu provedla razii v září krátce poté, co byli zadrženi vedoucí představitelé Aliance. Hongkongské orgány přijaly rozsáhlá opatření s cílem potlačit povědomí o tvrdém zásahu ze 4. června i v jiných oblastech. Sloup hanby, socha určená k připomenutí tvrdého potlačení protestů na náměstí Nebeského klidu, byl odstraněn ze svého tehdejšího umístění na Hongkongské univerzitě poté, co univerzita vyzvala k jeho odstranění. Čínská univerzita v Hongkongu, Lingnanská univerzita a Městská univerzita v Hongkongu následně odstranily ze svých kampusů související umělecká díla. Veřejné knihovny rovněž odstranily knihy zmiňující represe. V souladu se závěry Rady úřad EU a členské státy doposud monitorovaly 81 soudních jednání, včetně probíhajícího soudního řízení s 15 prodemokratickými aktivisty na základě obvinění z nezákonného shromažďování. Podle čínsko-britského společného prohlášení si Hongkong zachoval svůj právní systém zvykového práva a je smluvní stranou Mezinárodního paktu o občanských a politických právech. Základní zákon stanoví, že Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, jak je uplatňován v Hongkongu, zůstane v platnosti a bude prováděn prostřednictvím hongkongských zákonů. Uzavření místních a regionálních poboček organizace Amnesty International v říjnu 2021 potvrdilo, že Hongkong již není bezpečným místem pro lidskoprávní aktivismus. V roce 2021 byla nepříznivě ovlivněna široká škála občanských práv a základních svobod: Došlo ke zhoršení stavu svobody sdělovacích prostředků. V lednu navštívili policisté redakce novin Stand News a Apple Daily s příkazem k prohlídce a požadovali dokumenty týkající se demokratických primárních voleb v roce 2020. V červnu byla činnost deníku Apple Daily ukončena. Bývalí vedoucí pracovníci a redaktoři deníku Apple Daily, jakož i tři společnosti, které byly dříve s tímto deníkem spojeny, byli obviněni ze spolupráce s cizími silami nebo vnějšími elementy podle zákona o národní bezpečnosti. Problémy společnosti Next Digital, mateřské společnosti deníku Apple Daily, pokračovaly i poté, co noviny přestaly vycházet.

V prosinci policie provedla razii v redakci nezávislého internetového deníku Stand News a zatkla sedm osob spojených s tímto deníkem za zveřejňování buřičských materiálů. Dva bývalí šéfredaktoři byli předvedeni před soud a bylo jim odepřeno propuštění na kauci. Výměna zaměstnanců ve společnostech Radio Television Hong Kong (RTHK) a I-Cable dále prokázala nárůst autocenzury. Činnost hongkongského sdružení novinářů byla důkladně monitorována. Kromě místních sdělovacích prostředků byla ovlivněna i přítomnost zahraničních novinářů a zpravodajských agentur v Hongkongu. Průzkum o svobodě tisku zveřejněný v listopadu 2021 poukázal na vysokou míru znepokojení v souvislosti s navrhovaným zákonem o falešných zprávách a s autocenzurou. Pokračující nevysvětlená zamítnutí žádostí o víza zahraničním novinářům ukázala, že jejich pracovní podmínky jsou stále více omezovány. Řada významných novinářů, komentátorů a provozovatelů vysílání ukončila své programy nebo z Hongkongu odjela. Vládní představitelé se rovněž písemně obraceli na mezinárodní sdělovací prostředky a obviňovali je ze zveřejňování „podněcujících materiálů“ a vyhrožovali podniknutím „nezbytných kroků“. Neurčité znění a přísné provádění zákona o národní bezpečnosti narušily svobodu projevu. V roce 2021 se dále rozšířila autocenzura. To mělo dopad na právo na přístup ke kultuře, neboť cenzura kulturní produkce, filmů, knih a médií obecně je stále běžnější. Veřejné knihovny vyřadily přibližně 70 titulů. Vládní agentura pořádající hongkongský knižní veletrh vydala varování v souvislosti se zákonem o národní bezpečnosti u pěti vystavených knih. Filmový průmysl byl kontrolován přísněji. V červnu jedno kino zrušilo promítání dokumentárního filmu o protestech v roce 2019 a distributorovi filmu byla odebrána veřejná finanční podpora. Zákonodárná rada přijala zákon o cenzuře filmů, který hlavnímu tajemníkovi umožňuje přímo zakázat filmy, které „porušují zájmy národní bezpečnosti Číny“, včetně filmů, jejichž promítání bylo dříve v Hongkongu povoleno. Pokud jde o svobodu internetu, vyvolal obavy „zákon proti získávání osobních údajů na internetu a jejich zveřejňování“ (nařízení o ochraně osobních údajů z roku 2021, které nabylo účinnosti v říjnu), neboť se má za to, že by mohl být namířen proti občanské společnosti. Největší internetové společnosti vyjádřily znepokojení nad rozsahem pravomocí, které zákon přiznává orgánům veřejné moci. Přístup na internetové stránky, které dokumentovaly protesty v roce 2019, byl na žádost policie zablokován z důvodu „získávání osobních údajů na internetu a jejich zveřejňování“. V listopadu předsedkyně Výkonné rady oznámila záměr „zacelit mezery“ na internetu za použití zákona o národní bezpečnosti. V rámci těchto snah byly v říjnovém politickém projevu navrženy nové právní předpisy v oblasti kybernetické bezpečnosti. Svoboda shromažďování byla v souvislosti se zákonem o národní bezpečnosti a rozšířením onemocnění COVID-19 omezena. Žádosti o povolení veřejných shromáždění byly od července 2020 zamítány. Od března 2020 byla zakázána veřejná shromáždění více než čtyř osob. Občanská fronta pro lidská práva se rozhodla neuspořádat každoroční pochod konaný 1. července u příležitosti výročí předání Hongkongu pod čínskou správu. Vigilie dne 4. června, kterou Hongkongská aliance na podporu vlasteneckých demokratických hnutí Číny pořádala po dobu více než 20 let, byla z důvodu obav o veřejné zdraví zakázána. Svoboda sdružování byla omezena, neboť obě skupiny, které byly nejúžeji spojeny se dvěma nejvýznamnějšími každoročními politickými demonstracemi v Hongkongu, byly v letošním roce rozpuštěny. Před svým rozpuštěním byly obě skupiny obviněny z přijímání „zahraniční podpory“. V srpnu byla Aliance vyzvána k předložení dokumentů podle článku 43 zákona o národní bezpečnosti a obviněna z toho, že je „zahraničním agentem“. Mnoho představitelů odborových svazů je ve vězení nebo čeká na soudní proces a všechny odborové organizace, které nebyly prorežimní, byly v roce 2021 rozpuštěny. Rozpadly se odborové organizace z různých odvětví, počínaje Odborovým svazem učitelů, který byl největším odborovým svazem pracovníků v této profesi, a Konfederací odborových svazů, která byla největší prodemokratickou koalicí odborových svazů. Mezi další odbory, které byly v roce 2021 rozpuštěny, patří Odborový svaz zaměstnanců profesionálních služeb v oblasti finančních technologií, Všeobecný svaz zaměstnanců ve farmaceutickém průmyslu a v odvětví zdravotnických prostředků, Odborový svaz námořních dopravních služeb, Odborový svaz nových médií, Odborový svaz lékařů v první linii, Odborový svaz nových státních zaměstnanců a Všeobecný svaz hongkongských logopedů. Zvláštní pozornosti se dostalo Všeobecnému svazu hongkongských logopedů, který byl obviněn z podněcování protivládní nenávisti prostřednictvím dětských obrázkových knih. Pět vedoucích představitelů tohoto svazu bylo zatčeno.

Podle výroční zprávy Úřadu nápravných služeb dosáhl průměrný počet zadržených v zajišťovacích zařízeních v roce 2020 desetiletého maxima, přičemž vzrostl o 37 % z 1436 na 1962 osob. Práva vězňů byla často oslabována v důsledku přeplněnosti věznic, zejména pokud jde o vazební věznice. Hlavní skupina na obranu práv vězňů, působící pod názvem Wall-fare, byla rozpuštěna v září 2021. Další významné sdružení poskytující podporu vězňům, 612 Humanitarian Relief Fund, ukončilo svou činnost a je vyšetřováno policejním oddělením pro národní bezpečnost pro „podezření z porušení hongkongského zákona o národní bezpečnosti nebo jiných hongkongských zákonů“. Svazky osob stejného pohlaví nebo občanská partnerství nadále nebyly v Hongkongu uznávány, avšak práva LGBTI osob zaznamenala určitý pokrok. V červnu soud prvního stupně rozhodl, že vládní politika, která párům stejného pohlaví odepírá právo na přidání nájemníků a převod vlastnictví dotovaného bydlení, představuje nezákonnou diskriminaci na základě sexuální orientace. V říjnu vláda v rámci soudního sporu zahájeného homosexuálním vdovcem objasnila, že jednotlivé úřady nemají žádné zásady a pokyny, které by zakazovaly poskytování služeb týkajících se ujednání o smrti manželům zesnulého stejného pohlaví, a odepřela manželovi zesnulého stejného pohlaví požádat o vystavení úmrtního listu. V mainstreamových sdělovacích prostředcích převládal pozitivní obraz LGBTI osob, přičemž první hongkongské mainstreamové televizní drama o homosexuálních vztazích a manželstvích osob stejného pohlaví The Gay Games, původně plánované na listopad 2022, bylo odloženo z důvodu obav z omezení cestování v souvislosti s onemocněním COVID-19. Předsedkyně Výkonné rady a další prorežimní politikové vyjádřili programu podporu. Každoroční akce Pink Dot a Pride Parade se přesunuly do vnitřních prostor. Etnické menšiny představovaly 4 % osob s trvalým pobytem v Hongkongu. Tyto osoby čelily diskriminaci, zejména pokud jde o přístup k bydlení, zdravotní péči a kvalitnímu vzdělávání. Vzhledem k tomu, že často zastávaly nízko kvalifikovaná zaměstnání, byly obzvláště zasaženy sociálním dopadem pandemie. Odhaduje se, že každý třetí člen této komunity žije v chudobě. Hongkong stále není signatářem Úmluvy o právním postavení uprchlíků z roku 1951. Vláda uplatňuje politiku, podle níž nikomu nepřiděluje postavení uprchlíka ani neposkytuje azyl, ale přijímá žádosti o nenavracení a ochranu před vyhoštěním, navrácením nebo předáním z Hongkongu v rámci jednotného mechanismu prověřování. V roce 2021 se podle vlády v Hongkongu nacházelo 13 000 žadatelů o azyl. Průměrná míra uznaných žádostí za posledních 11 let činila podle některých odhadů 1 %. Stávající právní předpisy zakazují žadatelům o azyl pracovat. Vláda v dubnu změnila nový zákon o přistěhovalectví, který nabyl účinnosti v srpnu. Zákon poskytl orgánům neomezené pravomoci, pokud jde o zamezení vstupu do ZAO obyvatelům a dalším osobám nebo jejího opuštění bez soudního příkazu. Bezpečnostní úřad přislíbil, že předloží podpůrné právní předpisy, které omezí pravomoc na příchozí lety se zaměřením na nelegální překračování hranic migranty, aniž by poskytl časový harmonogram. Péče o děti a starší osoby byla i nadále závislá na zahraničních pracovnících v cizí domácnosti pocházejících nejčastěji z Filipín a Indonésie. Problémem zůstávaly jejich pracovní podmínky, neboť ze zákona měli povinnost bydlet u svých zaměstnavatelů, což někdy znesnadňovalo jejich ochranu před zneužíváním. Omezení přístupu do Hongkongu mělo za následek nedostatek pomocníků v domácnosti. Aby vláda tento nedostatek vyřešila, otevřela pro pomocníky v domácnosti zvláštní karanténní hotely, ale zmrazila jejich minimální mzdu. Na základě prohlášení čínské vlády při přistoupení se na Hongkong nevztahuje Protokol OSN o prevenci, potlačování a trestání obchodování s lidmi. Protikorupční systém zůstal odolný. Úřady a osobnosti z politických a obchodních kruhů uznávají, že transparentnost je nezbytná pro zachování silné pozice Hongkongu jako centra mezinárodního obchodu. II. Hospodářský vývoj Hongkong má i nadále velmi otevřenou ekonomiku (obchod se zbožím činí přibližně 300 % HDP). Prohloubila se politická a hospodářská integrace s pevninskou Čínou, zejména prostřednictvím „širšího okolí zálivu“ (Greater Bay Area) a užšího propojení finančních trhů. Přetrvávají však určité ekonomické odlišnosti, jako je volný a otevřený obchod, zanedbatelné celní nebo necelní překážky, dobře chráněné vlastnictví a práva duševního vlastnictví.

Hongkong nadále vykonával nezávislou pravomoc při provádění obchodních dohod, stanovoval měnovou politiku nezávisle na pevninské Číně a samostatně se účastnil mnoha mezinárodních organizací a mnohostranných subjektů, včetně Finančního akčního výboru a Světové obchodní organizace. Hongkong rovněž zůstal samostatnou právní jurisdikcí oddělenou od pevninské Číny a udržoval si samostatnou měnu, která není omezena kapitálovými omezeními, jakož i samostatné regulační struktury pro dohled nad společnostmi působícími na jeho území. Hospodářská integrace s pevninskou Čínou a nedávno ohlášený projekt Severní metropole patřily mezi hlavní priority vlády. Pokud jde o oblast financí, Hongkong zůstal jedním z největších kapitálových trhů na světě, přičemž jeho cílem bylo posílit svou úlohu v oblasti ekologického financování a environmentální, sociální a podnikové správy a úžeji se propojit s čínským finančním trhem. Hongkong dosahoval v roce 2021 dobrých hospodářských výsledků. Byl třetím největším cílem investic na světě a stal se šestou největší obchodní ekonomikou. Zatímco mnoho zahraničních zaměstnanců odcházelo (počet zaměstnanců zahraničních firem se za dva roky snížil o 4,1 %, což představuje pokles o 20 000 osob), počet nových společností vzniklých jinde než v Hongkongu (včetně společností z pevninské Číny) a začínajících podniků byl rekordně vysoký. Postavení Hongkongu jako centra přímých zahraničních investic (PZI) bylo v roce 2020 posíleno. Podle zprávy o světových investicích za rok 2021, kterou v červnu vydala Konference Organizace spojených národů o obchodu a rozvoji, byl Hongkong třetím největším investičním centrem na světě. V roce 2021 byly přijaty klíčové právní předpisy v oblasti životního prostředí (nakládání s odpady, obchodování se zvířaty). Hongkongský akční plán v oblasti klimatu stanovil cíl dosáhnout uhlíkové neutrality do roku 2050; plán předpokládá snížení emisí uhlíku o 50 % do roku 2035 ve srovnání s úrovní z roku 2005 a prozatímní cíl přestat využívat uhlí pro každodenní výrobu elektřiny do roku 2035. Po dvou letech poklesu (–1,7 % v roce 2019, –6,1 % v roce 2020) zaznamenalo hongkongské hospodářství v prvních devíti měsících roku 2021 meziroční nárůst o 7,0 % . Hospodářství bylo podpořeno silnou výkonností v odvětvích obchodu a logistiky a ve finančním odvětví, zatímco maloobchod, doprava a stavebnictví se stále potýkaly s náročnými podmínkami. Hospodářství zůstalo pod úrovní roku 2018, přičemž některá odvětví stále vykazovala nižší výkonnost. Inflace byla mírná s ročním nárůstem indexu spotřebitelských cen o 1,5 % v prvních deseti měsících roku . Situace na trhu práce se zlepšila a míra nezaměstnanosti klesla v listopadu 2021 na 4,1 % ze 7,2 % na začátku roku 2021 . Tato hodnota však zůstala vyšší než míra nezaměstnanosti zaznamenaná před krizí COVID-19. K oživení přispělo především odvětví obchodu a logistiky, které se na HDP Hongkongu podílí zhruba 20 %. HDP z dovozních a vývozních činností se v první polovině roku 2021 meziročně zvýšil o 20,8 %. Tato silná výkonnost byla podpořena výrazným nárůstem hodnoty hongkongského zahraničního obchodu se zbožím. Zahraniční obchod dosáhl v prvních deseti měsících roku 2021 výše 8,3 bilionu HKD (921 miliard EUR) , což představuje nárůst o 26 % ve srovnání se stejným obdobím v roce 2020 – překonal tak oživení světového obchodu. Finanční odvětví zůstalo klíčovou hnací silou růstu s nárůstem finančních a pojišťovacích činností o 6,8 % v první polovině roku 2021, což představuje zrychlení ve srovnání se stejnými obdobími v roce 2020 (2,6 % meziročně) a 2019 (3,3 % meziročně) . Primární veřejné nabídky akcií podporovaly finanční činnosti. Během prvních deseti měsíců roku 2021 proběhlo na hongkongské burze méně primárních veřejných nabídek akcií, ale zato byly větší: 76 primárních veřejných nabídek akcií získalo celkem 291 miliard HKD (32 miliard EUR) ve srovnání se 120 primárními veřejnými nabídkami akcií a 251 miliardami HKD v roce 2020. Hongkong byl v roce 2020 druhým největším světovým centrem pro primární veřejné nabídky akcií (poté, co se od roku 2009 sedmkrát umístil na prvním místě). Ve zvýšeném počtu primárních veřejných nabídek akcií v Hongkongu hrála roli přísnější kontrola čínských firem kotovaných v USA, a to v důsledku přesunu společností na hongkongskou burzu. Tržní kapitalizace na hongkongské burze dosáhla na konci října 2021 výše 45,3 bilionu HKD (5 bilionů EUR) (meziroční nárůst o 4,5 %). Ke konci září 2021 byl Hongkong sedmým největším světovým a čtvrtým největším asijským akciovým trhem (podle tržní kapitalizace) a největším offshorovým obchodním centrem čínského jüanu. Průměrný denní obrat za prvních deset měsíců roku 2021 činil 175,8 miliardy HKD (19,5 miliardy EUR), což představuje meziroční nárůst o 41 % . Na akciovém trhu však došlo k volatilitě a hongkongský index Hang Seng zaznamenal do konce října 2021 ztrátu ve výši 8,4 %, což z něj učinilo jeden z nejhorších indexů na světě. Důvodem byla kombinace obav ohledně světového hospodářství a pandemie (včetně pevninské Číny), geopolitického napětí, vysokého zadlužení podniků v pevninské Číně a zpřísnění právních předpisů v několika odvětvích v pevninské Číně (technologie, on-line hry, vzdělávání, nemovitosti), zejména proto, že hongkongskému akciovému trhu nadále dominovaly společnosti z pevninské Číny.

V červnu Mezinárodní měnový fond (MMF) uvedl, že hongkongský bankovní sektor je i nadále dobře kapitalizovaný, ziskový a má nízký podíl úvěrů se selháním. Solventnost bank byla díky vysokým kapitálovým rezervám a ziskovosti odolná vůči závažným makrofinančním šokům. Mechanismus směnných kurzů (Linked Exchange Rate System, LERS) zůstal dobře ukotven a odolný vůči šokům, což podpořily velké devizové rezervy. MMF však rovněž konstatoval, že makrofinanční zranitelnost bankovního systému souvisela s rozsáhlými vazbami na pevninskou Čínu, s napjatým oceňováním nemovitostí a s působením změn na globálních trzích a domácích rizikových nálad. Odvětví závislá na útratách turistů (maloobchod, stravování, doprava, cestovní ruch, pohostinství) se v roce 2021 stále potýkala s náročnou situací, neboť příchozí cestovní ruch zůstal na velmi nízké úrovni. V roce 2018 navštívilo Hongkong 65 milionů návštěvníků (z toho 78 % bylo z pevninské Číny, což představuje přibližně 40 % objemu maloobchodního prodeje města), avšak tento počet v prvních deseti měsících roku 2021 poklesl na 72 458 . Navzdory meziročnímu nárůstu o 4,9 % v první polovině roku 2021 byl HDP v odvětví ubytovacích a stravovacích služeb stále výrazně nižší než v roce 2018 (43 % ve srovnání s první polovinou roku 2018). Během prvních devíti měsíců roku 2021 se maloobchodní tržby meziročně zvýšily o 8 %, ale zůstaly o 28,5 % nižší než v roce 2018, a tržby v restauracích se meziročně zvýšily o 12,9 %, ale byly o 24,2 % nižší než v roce 2018. Ve stejném období činila míra obsazenosti hotelových pokojů 60 % (oproti 90 % v roce 2018), k čemuž přispěly povinné karanténní požadavky na příchozí cestující. Nezaměstnanost v odvětví maloobchodu, ubytování a stravování v říjnu 2021 činila 6,9 %, což představuje zlepšení (na začátku roku 2021 to bylo 11,3 %). Odvětví letectví (a související odvětví) bylo silně zasaženo. V prvních deseti měsících roku 2021 byl počet letů na hongkongském mezinárodním letišti o 67,5 % nižší než v roce 2018 a počet cestujících se snížil na zlomek předchozí úrovně (pokles o 98,3 % ve srovnání s rokem 2018). Objem nákladní dopravy se meziročně zvýšil o 13,7 % a téměř se vrátil na úroveň roku 2018 . Letecké společnosti vyjádřily znepokojení nad přísnými omezeními cestování v souvislosti s onemocněním COVID-19, která ztěžují plánování letů. Některé se rozhodly zastavit provoz, zatímco jiné zavedly mezipřistání jinde, aby posádky nemusely zůstávat v Hongkongu. Stavebnictví zaznamenalo v první polovině roku meziroční pokles HDP o 2,0 % a činnosti v oblasti nemovitostí se ve stejném období meziročně zvýšily o 2,3 %. Podnikatelské prostředí Každoroční průzkum zahraničních společností v Hongkongu z roku 2021 ukázal, že počet zahraničních společností (s výjimkou společností z pevninské Číny) se v posledních dvou letech snížil (o 3,8 %). Tento pokles byl způsoben snížením počtu zahraničních regionálních ústředí se sídlem v Hongkongu (o 9,1 %), což naznačuje, že město možná ztrácí určitý význam jakožto regionální obchodní centrum. Tato čísla potvrdila neoficiální důkazy o tom, že společnosti omezují svou činnost v Hongkongu nebo se přemisťují do jiných měst v Asii. Zatímco nečínských zahraničních společností v průzkumu ubylo, počet společností z pevninské Číny v Hongkongu v posledních dvou letech vzrostl o 15,6 %. Pokles počtu nečínských zahraničních společností začal ovlivňovat postavení Hongkongu jako centra mezinárodního obchodu. Souviselo to také s dostupností talentů a specializované pracovní síly (podle výše uvedeného průzkumu se počet zaměstnanců zahraničních společností v Hongkongu během 2 let snížil o 4 % – tj. o 20 000 zaměstnanců). Některé společnosti uvažovaly o odchodu z Hongkongu. Mezinárodní společnosti se sídlem v Hongkongu nebo s regionálními generálními řediteli v Hongkongu zjistily, že působení v Hongkongu se zkomplikovalo v důsledku opatření přijatých v souvislosti s pandemií COVID-19 a kvůli otázkám náležité péče a dodržování předpisů. Některé pobočky, včetně bank, se přemísťovaly do jiných měst v regionu. Hongkongské vládě byly zaslány otevřené dopisy podnikatelských sdružení vyjadřující obavy z přísných opatření v souvislosti s onemocněním COVID-19, kvůli kterým by podniky mohly zvažovat přemístění z Hongkongu. Výše uvedený politický vývoj, který zahrnuje rizika týkající se svobody informací, zavedení zákona o národní bezpečnosti, ochrany údajů a sankcí, měl rovněž nepříznivý dopad na podnikatelské prostředí. Společnosti byly výrazně zasaženy přísnými omezeními cestování v souvislosti s onemocněním COVID-19. Řízení regionálních operací v regionu nebo obchodování s Čínou, jakož i provádění pravidelných služebních cest, bylo stále obtížnější. Přivážení zaměstnanců do Hongkongu nebo provádění běžných obchodních operací se stalo náročnějším. Společnosti závislé na výdajích na cestovní ruch rovněž přišly o zdroj příjmů. Pro většinu příchozích cestujících byla v roce 2021 zavedena přísná cestovní omezení a dlouhá povinná karanténa v hotelech. Zahraničním nerezidentům byl také z velké části zakázán vstup do Hongkongu. Několik stávajících výjimek bylo v listopadu 2021 zrušeno, včetně výjimek pro většinu diplomatů. Omezení cestování zůstávají v platnosti s cílem dosáhnout opětovného otevření hranic s pevninou. Hranice však zůstaly uzavřené a Hongkong byl většinou izolován jak od Číny, tak od zbytku světa. Vládní podpora a fiskální situace

Vláda nadále podporovala hospodářství zasažené pandemií. Rozpočet na období 2021–2022 zahrnoval přibližně 81 miliard HKD (9 miliard EUR) na jednorázová záchranná opatření, což představuje pokles ze 122 miliard HKD v předchozím rozpočtu a 300 miliard HKD (33 miliard EUR, 11 % HDP) při zahrnutí dalších balíčků, které byly rovněž zavedeny. Oznámená opatření zahrnovala nižší daně ze zisků a mezd, odpuštění některých obchodních poplatků, úlevy na nájemném u státních nemovitostí a programy státních úvěrových záruk (pro společnosti a nezaměstnané osoby). Všem obyvatelům bez ohledu na jejich finanční situaci byly rozdány elektronické výdajové poukázky v hodnotě 5 000 HKD (555 EUR). Očekává se, že Hongkong v rozpočtovém roce 2021–2022 končícím v březnu 2022 zaznamená třetí rozpočtový schodek v řadě . Za prvních sedm měsíců do října 2021 činil schodek 112 miliard HKD (12,42 miliardy EUR). Ve srovnání se schodkem ve výši 250 miliard HKD (přibližně 10 % HDP) v předchozím rozpočtovém roce by se jednalo o významné zlepšení, avšak v hospodářství, které je zvyklé mít rozpočtový přebytek (schodek v rozpočtovém roce 2019–2020 byl první za 15 let), se stále jedná o neobvyklý jev. Schodek byl z velké části financován využitím rozsáhlých rozpočtových rezerv města . V důsledku toho rezervy klesly z 1 160 miliard HKD v březnu 2020 na 816 miliard HKD (90,49 miliardy EUR) na konci října 2021. V rozpočtu na období 2021–2022 vláda předpokládá, že rozpočtové schodky budou trvat až do roku 2025 nebo déle a rezervy by mohly v roce 2025 klesnout na 775 miliard HKD (86 miliard EUR). To by odpovídalo přibližně 15 měsícům výdajů na současné úrovni, což ve srovnání s rokem 2018 představuje pokles o 10 měsíců. V roce 2021 bylo zvýšeno kolkovné z převodů zásob z 0,1 % na 0,13 % a zvýšena daň z první registrace a poplatek za registraci vozidel pro soukromé automobily, což přineslo další příjmy. Na straně výdajů byly celkové výdaje vládních institucí z rozpočtu na období 2021–2022 meziročně o 10,3 % nižší. Obchodní politika V roce 2021 vstoupila v platnost dohoda o volném obchodu a dohoda o podpoře a ochraně investic se sdružením ASEAN (podepsaná v roce 2017) týkající se vztahů s Kambodžou. Do konce roku byla dohoda plně v platnosti s deseti členy sdružení ASEAN. V červnu vstoupila v platnost dohoda o podpoře a ochraně investic s Mexikem. Hongkong vyjádřil zájem připojit se co nejdříve k Regionálnímu komplexnímu hospodářskému partnerství (RCEP). V květnu Hongkong pozastavil činnost svého Hospodářského, obchodního a kulturního zastoupení na Tchaj-wanu, přestože se Tchaj-wan stal jeho druhým největším obchodním partnerem. Vláda vysvětlila, že důvodem tohoto rozhodnutí bylo vměšování se Tchaj-wanu do záležitostí Hongkongu. Předsedkyně Výkonné rady Carrie Lamová ve svém nedávném politickém projevu navrhla několik opatření pro hospodářství ZAO, včetně dalšího posílení úlohy Hongkongu v oblasti financí. Cílem Hongkongu bylo stát se mezinárodním centrem zeleného financování a ve spolupráci s Guangzhou Futures Exchange se stát trhem s uhlíkem. Na seznam talentů Hongkongu budou zařazeni odborníci v oblasti environmentální, sociální a podnikové správy a řízení. To znamená, že by odborníci v oblasti environmentální, sociální a podnikové správy a řízení měli mít nárok na usnadnění přistěhovalectví v rámci programu pro přijímání kvalifikovaných migrantů. Regionální integrace Předsedkyně Výkonné rady Carrie Lamová představila koncept Severní Metropole, oblasti o rozloze 300 km², která by se stala „nejdůležitější oblastí“ města, jež by usnadnila integraci se Šen-čenem a propojení s oblastí „širšího okolí zálivu“. Severní Metropole pojme přibližně 2,5 milionu obyvatel a celkový počet pracovních míst se zvýší ze současných 116 000 na přibližně 650 000, včetně 150 000 pracovních míst souvisejících s průmyslem a technologiemi. Integraci s oblastí „širšího okolí zálivu“ podporuje řada iniciativ: 14. pětiletý plán pevninské Číny (včetně oblasti „širšího okolí zálivu“ Kuang-tung – Hongkong – Macao), komplexní prohlubující reforma a otevření zóny spolupráce moderního odvětví služeb Qianhai Šen-čen – Hongkong, hospodářský rozvoj pro domácí a mezinárodní duální oběh a iniciativa „Jedno pásmo, jedna cesta“. Klíčovými cíli těchto iniciativ jsou inovace a technologický rozvoj.

Předsedkyně Výkonné rady Carrie Lamová rovněž navrhla povolit, aby akcie obchodované prostřednictvím obchodování na jihu v rámci systému Stock Connect mohly být denominovány v čínském jüanu. Vláda podpořila hongkongskou burzu cenných papírů s cílem podporovat spolupráci s burzou Guangzhou Futures Exchange při vývoji finančních produktů souvisejících s obchodováním s emisemi uhlíku a posoudila proveditelnost přeměny Hongkongu na regionální centrum pro obchodování s uhlíkem. Hongkong se zaměřil na další rozvoj přeshraničního obchodu s RMB, rozvoj offshorových produktů RMB a podporu přeshraničních finančních technologií (Fintech). V roce 2021 byly přijaty důležité politiky v oblasti životního prostředí, jako je plán pro nakládání s odpady, plán pro elektromobily a akční plán v oblasti klimatu do roku 2050. Pokud jde o změnu klimatu, předsedkyně Výkonné rady Carrie Lamová oznámila, že Hongkong jako mezinárodní čínské město a v rámci celkového čínského závazku sníží emise uhlíku do roku 2035 o 50 % ve srovnání s úrovní z roku 2005 a do roku 2050 dosáhne uhlíkové neutrality. V příštích 15 až 20 letech by vláda vyčlenila přibližně 27 miliard EUR na financování opatření v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Vláda zřídila Úřad pro změnu klimatu a uhlíkovou neutralitu a v říjnu 2021 byl předložen akční plán v oblasti klimatu. V květnu 2021 byl zahájen grantový režim ekologického a udržitelného financování s cílem poskytovat dotace způsobilým emitentům dluhopisů a příjemcům úvěrů. V průběhu roku 2021 byl strop v rámci programu státních zelených dluhopisů zdvojnásoben na 200 miliard HKD (22 miliard EUR), což vládě pomohlo podpořit místní trh se zelenými dluhopisy a zároveň pokročit v plnění cílů města v oblasti uhlíkové neutrality. V roce 2021 byly dokončeny tři další nabídky státních zelených dluhopisů: 2,5 miliardy USD v lednu, 1 miliarda USD a 1,75 miliardy EUR v listopadu 2021 a dalších 5 miliard RMB později téhož měsíce (po první emisi ve výši 1 miliardy USD v roce 2019). III. Vztahy mezi Hongkongem a pevninskou Čínou Ústřední vláda hrála v politických a hospodářských záležitostech Hongkongu stále viditelnější roli. Dne 28. ledna byla zveřejněna zásada „vlastenci spravují Hongkong“ jakožto základ zásady „jedna země, dva systémy“, když předsedkyně Výkonné rady Carrie Lamová předložila prezidentovi Si Ťin-pchingovi výroční zprávu. Všečínské shromáždění lidových zástupců přijalo již druhý rok v řadě právní předpisy týkající se Hongkongu. Dne 11. března schválilo Všečínské shromáždění lidových zástupců rozhodnutí o zlepšení volebního systému Zvláštní administrativní oblasti Hongkong s okamžitým účinkem. Důvodová zpráva k rozhodnutí zmiňovala „mezery a nedostatky“ v hongkongském volebním systému a cílem rozhodnutí bylo zajistit, aby Hongkong spravovali „vlastenci“. Vyvíjela se také role styčného úřadu ústřední lidové vlády v Hongkongu. Jeho ředitel zintenzivnil svou angažovanost a komunikoval s obyvateli Hongkongu. Styčný úřad ústřední lidové vlády, jehož počet zaměstnanců se zvýšil o 100 osob, měl stále větší vliv na tvorbu politik a politické směřování Hongkongu, což zpochybnilo zachování vysokého stupně autonomie Hongkongu. Politiky Hongkongu se stále více sbližovaly s politikami pevninské Číny. Hongkong byl zahrnut do pětiletého plánu ČLR se zaměřením na integraci do oblasti „širšího okolí zálivu“. V listopadu se v komuniké 6. pléna strany poprvé objevila zmínka o Hongkongu v rezoluci o historii a byla schválena zásada „vlastenci spravují Hongkong“. Pevninská Čína byla největším partnerem Hongkongu v obchodu se zbožím a v prvních deseti měsících roku 2021 na ni připadalo 60 % celkového vývozu Hongkongu a 45 % jeho dovozu. Zvláštní administrativní oblast byla naopak důležitým obchodním uzlem pro pevninskou Čínu a v prvních deseti měsících roku 2021 se umístila jako pátý největší obchodní partner Číny. Čínská provincie Kuang-tung zůstala pro Hongkong důležitou základnou pro pasivní zušlechťovací styk. Dohoda o užším hospodářském partnerství s pevninou (2003) byla nejvýznamnější obchodní dohodou Hongkongu. V tomto roce nedošlo v rámci této dohody k žádné významné změně. Hongkong rovněž zůstal klíčovým offshorovým finančním centrem a investičním centrem pevninské Číny. Na konci roku 2020 byla pevninská Čína pro Hongkong největším zdrojem příchozích přímých zahraničních investic, s výjimkou offshorových finančních center, a prvním cílem pro odchozí přímé zahraniční investice z Hongkongu, na jejichž celkovém objemu se podílela 27 % (příchozí), respektive 47 % (odchozí) . Hongkong pak zůstal hlavní destinací pro přímé zahraniční investice pevninské Číny a hlavním zdrojem přímých zahraničních investic do pevninské Číny – v obou směrech se na nich podílel více než polovinou. V Hongkongu bylo kótováno 1 350 podniků z pevninské Činy, které představují 80 % celkové tržní kapitalizace ve městě. Kapitálové trhy v Hongkongu a v pevninské Číně byly propojeny prostřednictvím systému Stock Connect, který propojuje hongkongskou burzu s jejími protějšky v Šanghaji a Šen-čenu, a systému vzájemného přístupu na trh Bond Connect v případě dluhopisových trhů.

Hongkong posílil svůj preferenční vzájemný přístup k pevninskému kapitálovému trhu. V druhé polovině roku 2021 byly zahájeny dvě iniciativy: propojení v oblasti správy majetku „širšího okolí zálivu“ a jižní část systému Bond Connect. Tyto iniciativy doplňují stávající kanály. V září 2021 oznámila ústřední vláda plán na rozšíření a další otevření zóny spolupráce moderního odvětví služeb Qianhai Šen-čen – Hongkong (zóna Qianhai) v Šen-čenu. Tato zóna byla otevřena před více než deseti lety a hostila přibližně 11 500 podniků investujících v Hongkongu. Další vývoj v oblasti „širšího okolí zálivu“ zahrnoval: i) pořádání inaugurační odborné zkoušky právníků v oblasti „širšího okolí zálivu“ – uchazeči získali osvědčení pro výkon právnické praxe v oblasti „širšího okolí zálivu“, pokud jde o poskytování právních služeb v oblasti „širšího okolí zálivu“ ve vymezených občanských a obchodních věcech (včetně soudních sporů); ii) stanovení rámce pro spolupráci v oblasti likvidačního řízení; iii) zpřístupnění většího počtu vědeckých a technologických programů na národní úrovni Hongkongu a iv) podpora rovnocennosti kvalifikací odborníků v oblasti architektury a inženýrství. IV. Dvoustranné vztahy a spolupráce mezi EU a Hongkongem v roce 2021 Návštěvy orgánů EU na vysoké úrovni se již druhý rok po sobě nemohly uskutečnit. Zastoupení EU se často setkávalo s vládními úředníky, zákonodárci, akademickou obcí a občanskou společností, ačkoliv se to ukázalo jako náročnější než v předchozích letech. V roce 2021 se již druhý rok v řadě neuskutečnil ani každoroční strukturovaný dialog mezi EU a Hongkongem. V roce 2021 byla EU největší zahraniční podnikatelskou komunitou v Hongkongu, přičemž předstihla Japonsko, USA a Spojené království. K červnu 2021 založilo v Hongkongu podnikání nejméně 1 614 společností z EU a mnoho z nich využívalo Hongkong jako regionální ústředí. Podniky z EU byly činné v celé řadě odvětví včetně finančních a podnikatelských služeb, obchodu, logistiky, maloobchodu, stravování a stavebnictví. Na základě každoročního průzkumu zahraničních společností provedeného Hongkongským úřadem pro sčítáními lidu a statistiku zaznamenal počet společností z EU v posledních dvou letech mírný nárůst (+0,7 %) a dosáhl počtu 1 614. V těchto údajích však nejsou zohledněny společnosti z EU, které omezily nebo přemístily některé činnosti nebo zaměstnance a zároveň zůstaly v Hongkongu. V roce 2021 dosáhl dvoustranný obchod se zbožím hodnoty 30,5 miliardy EUR, což ve srovnání s rokem 2020 představuje meziroční nárůst o 2,5 %. Vývoz zboží z EU do Hongkongu činil 23,5 miliardy EUR, zatímco dovoz z Hongkongu činil 7 miliard EUR, což pro EU znamenalo přebytek ve výši 16,5 miliardy EUR . EU byla v roce 2021 třetím největším obchodním partnerem Hongkongu v obchodu se zbožím po pevninské Číně a Tchaj-wanu . Hongkong byl nadále důležitou platformou pro obchod mezi pevninskou Čínou a EU. Dvoustranný obchod se službami mezi EU a Hongkongem dosáhl v roce 2020 hodnoty 27,2 miliardy EUR (meziročně pokles o 2,5 %) , z toho dovoz EU z Hongkongu činil 9,8 miliardy EUR a vývoz z EU do Hongkongu činil 17,4 miliardy EUR. To znamenalo obchodní přebytek EU ve výši 7,6 miliardy EUR. Předběžné údaje za rok 2021 ukazují silný růst dvoustranného obchodu se službami s Hongkongem v prvních třech čtvrtletích roku (meziročně +23,1 % na 24,5 miliardy EUR) . Obousměrné investice mezi EU a Hongkongem klesly téměř o čtvrtinu, zůstaly však významné: podle nejnovějších údajů činil objem investic z Hongkongu do EU 162 miliard EUR a investice EU do Hongkongu činily 128 miliard EUR. Pokud jde o dohodu o celní spolupráci a vzájemné správní pomoci mezi EU a Hongkongem a Akční plán pro prosazování celních předpisů v oblasti práv duševního vlastnictví, plánované operativní činnosti byly ovlivněny krizí COVID-19. Hongkong zůstal druhým největším místem původu z hlediska hodnoty zboží porušujícího práva duševního vlastnictví dováženého do EU, i když toto zboží nebylo ve městě vyrobeno. V roce 2021 se navzdory několika žádostem neuskutečnila setkání s vedením Úřadu pro cla a spotřební daně v Hongkongu. Pokud jde o zdanění, zahájila Skupina pro kodex chování komunikaci s jurisdikcemi, které byly identifikovány jako relevantní v souvislosti s osvobozením příjmů ze zahraničních zdrojů, včetně Hongkongu. Na základě dialogu a poskytnutých informací byl Hongkong požádán, aby se zavázal k reformě svého režimu osvobození příjmů ze zahraničních zdrojů od daně, neboť bylo zjištěno, že není v souladu s předpisy. Orgány byly rovněž požádány, aby reformu provedly do konce roku 2022. Pokud jde o výzkum, vědu a inovace, hongkongské orgány zveřejnily v roce 2021 dvě výzvy k podávání žádostí na podporu účastníků programu Horizont 2020 ze Zvláštní administrativní oblasti. EU a Hongkong se zabývaly rozšířením stávajícího programu spolupráce v rámci nového stěžejního programu EU Horizont Evropa.