P9_TA(2022)0059

Politika soudržnosti: podpora inovativní a inteligentní transformace a regionálního propojení IKT

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2022 o úloze politiky soudržnosti při podpoře inovativní a inteligentní transformace a regionálního propojení IKT (2021/2101(INI))

(2022/C 347/04)

Evropský parlament,

— s ohledem na článek 174 Smlouvy o fungování Evropské unie o posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie,

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (1) (nařízení o společných ustanoveních), a zejména na jeho první politický cíl stanovený v článku 5.

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1058 ze dne 24. června 2021 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti (2),

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1059 ze dne 24. června 2021 o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Evropská územní spolupráce (Interreg) podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj a nástrojů financování vnější činnosti (3),

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013 (4),

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2221 ze dne 23. prosince 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o dodatečné zdroje a prováděcí opatření na pomoc při podpoře zotavení z krize v souvislosti s pandemií COVID-19 a jejími sociálními dopady a při přípravě zeleného, digitálního a odolného oživení hospodářství (REACT-EU) (5),

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (6),

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (7),

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zavádí program Digitální Evropa (nařízení o programu Digitální Evropa), jenž je zaměřen na podporu digitální transformace v EU (8),

— s ohledem na nástroj na podporu oživení NextGenerationEU,

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 19. února 2020 nazvané „Formování digitální budoucnosti Evropy“ (COM(2020)0067),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. března 2021 nazvané „Digitální kompas 2030: evropské pojetí digitální dekády“(COM(2021)0118),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. března 2020 nazvané „Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky“ (COM(2020)0103),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. července 2020 nazvané „Evropská agenda dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost“ (COM(2020)0274),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. září 2020 nazvané „Akční plán digitálního vzdělávání 2021–2027 – Nové nastavení vzdělávání a odborné přípravy pro digitální věk“ (COM(2020)0624),

— s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. června 2021 nazvané „Dlouhodobá vize pro venkovské oblasti EU – na cestě k posílenému, propojenému, odolnému a prosperujícímu venkovu do roku 2040“ (COM(2021)0345),

— s ohledem na zprávy Komise o indexu digitální ekonomiky a společnosti z roku 2020,

— s ohledem na studii své tematické sekce pro strukturální politiku a politiku soudržnosti ze dne 15. června 2018 nazvanou „Digitální agenda a politika soudržnosti“,

— s ohledem na prohlášení o závazku týkající se žen v digitální oblasti „Women in Digital“, které dne 9. dubna 2019 podepsali ministři a zástupci členských států EU, Norska a Spojeného království,

— s ohledem na berlínské prohlášení o digitální společnosti a digitální veřejné správě založené na hodnotách ze dne 8. prosince 2020,

— s ohledem na zprávu Evropského institutu pro rovnost žen a mužů ze dne 16. října 2020 s názvem „Index rovnosti žen a mužů 2020: Digitalizace a budoucnost práce“,

— s ohledem na doporučení Rady Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) o širokopásmovém připojení, které bylo pozměněno dne 24. února 2021,

— s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 2. října 2020 o COVID-19, jednotném trhu, průmyslové politice, digitální oblasti a vnějších vztazích, a zejména na závěry týkající se digitální transformace,

— s ohledem na návrh závěrů Rady ze dne 11. prosince 2020 o digitalizaci přínosné pro životní prostředí,

— s ohledem na návrh závěrů Rady ze dne 7. dubna 2021 o práci z domova v kontextu práce na dálku;

— s ohledem na kombinovaný plán města Bruselu týkající se práce z domova a klimatu,

— s ohledem na studii své tematické sekce Hospodářská politika a politika v oblasti vědy a kvality života ze dne 30. dubna 2021 nazvanou „The impact of teleworking and digital work on workers and society: Special focus on surveillance and monitoring, as well as on mental health of workers“ (Dopad práce z domova a digitální práce na pracovníky a společnost: zvláštní důraz na dohled a monitorování, jakož i na duševní zdraví pracovníků),

— s ohledem na opatření Evropské unie pro inteligentní vesnice zavedené Komisí,

— s ohledem na studii své tematické sekce pro strukturální politiku a politiku soudržnosti ze dne 30. září 2020 nazvanou „EU Lagging Regions: state of play and future challenges“ (Zaostávající regiony EU: současný stav a budoucí výzvy),

— s ohledem na prohlášení z Corku 2.0 z 5. a 6. září 2016 nazvané „Lepší život ve venkovských oblastech“,

— s ohledem na společnou studii Výboru regionů a Komise z 18. ledna 2018 nazvanou „Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development“ (Metodická příručka inovačních kempů: využití potenciálu procesu podnikatelského objevování pro územní inovace a rozvoj) (9),

— s ohledem na irskou politiku rozvoje venkova na období 2021–2025 nazvanou „Budoucnost našeho venkova“ a na její zaměření na práci z domova ve venkovských oblastech,

— s ohledem na zprávu Evropské nadace pro zlepšování životních a pracovních podmínek ze dne 28. září 2020 nazvanou „Living, working and COVID-19“ (Život, práce a COVID-19),

— s ohledem na studii Komise ze srpna 2019 nazvanou „The changing nature of work and skills in the digital age“ (Měnící se povaha práce a dovedností v digitálním věku) (10),

— s ohledem na pracovní dokument Komise z prosince 2018 nazvaný „The Geography of EU Discontent“ (Geografie nespokojenosti v EU) (11),

— s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2021 o přípravě digitální budoucnosti Evropy: odstranění překážek fungování jednotného digitálního trhu a lepší využívání umělé inteligence pro evropské spotřebitele (12),

— s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (13),

— s ohledem na své usnesení ze dne 25. března 2021 o politice soudržnosti a regionálních strategiích v oblasti životního prostředí v boji proti změně klimatu (14),

— s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2021 o zvrácení demografických trendů v regionech EU s využitím nástrojů politiky soudržnosti (15),

— s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

— s ohledem na dopis Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

— s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj (A9-0010/2022),

A. vzhledem k tomu, že cílem EU je uskutečňovat účinné digitální politiky, které všem lidem a podnikům umožní dosáhnout udržitelné a prosperující digitální budoucnosti ve všech regionech;

B. vzhledem k tomu, že digitální transformace musí být spravedlivá a inkluzivní, musí vytvářet příležitosti a podporovat rovnost, kvalitu života, regionální konkurenceschopnost a modernizaci hospodářství;

C. vzhledem k tomu, že digitální transformace musí jít ruku v ruce s probíhající ekologickou transformací, které jsou společně označovány jako souběžná transformace; vzhledem k tomu, že se nesmí opomíjet sociální rozměr;

D. vzhledem k tomu, že moderní ekonomika s sebou přináší zavádění nových obchodních modelů v souladu s trendy, které odpovídají čtvrté průmyslové revoluci, jež bude reagovat na moderní výzvy digitální a ekologické transformace;

E. vzhledem k tomu, že evropské regiony, v nichž je udržitelná transformace nejvíce zapotřebí, jsou obvykle také regiony s vysokou úrovní chudoby a vyloučení; vzhledem k tomu, že jsou zapotřebí rozhodná opatření a investice pro rychlé oživení, které by se měly zaměřovat na zmírňování hospodářských a sociálních dopadů pandemie, obnovení hospodářské činnosti, podporu udržitelného rozvoje, ekologickou transformaci, digitální transformaci a uplatňování strategických zásad evropského pilíře sociálních práv s cílem zvýšit evropskou konkurenceschopnost;

F. vzhledem k tomu, že víceletý finanční rámec spolu s nástrojem NextGenerationEU představují největší stimulační balíček v historii EU a v období po skončení pandemie COVID-19 pomohou vybudovat ekologičtější, digitálnější a odolnější Unii; vzhledem k tomu, že nová politika soudržnosti pro členské státy současně představuje bezprecedentní příležitost k podpoře digitalizace, neboť od nich vyžaduje, aby vyčlenily určitou minimální částku na digitální transformaci a pro získání těchto finančních prostředků zajistily splnění podmínek stanovených v politice soudržnosti na období 2021–2027;

G. vzhledem k tomu, že v EU stále existuje digitální propast z hlediska geografie, věku, pohlaví, dosaženého vzdělání, socioekonomického postavení a příjmů, což některým jednotlivcům a podnikům brání ve využívání přínosů digitální transformace; vzhledem k tomu, že tato digitální propast může ještě více odcizit regiony, které trpí demografickým poklesem, a dále prohloubit územní nerovnováhu EU;

H. vzhledem k tomu, že úroveň pokrytí širokopásmovým připojením v Evropě ukazuje, že je stále zapotřebí značných investic, zejména ve venkovských oblastech, kde 10 % domácností není pokryto žádným typem pevné sítě a 41 % domácností nemá žádnou technologii rychlého širokopásmového připojení a pouze 59 % má širokopásmový přístup nové generace (alespoň 30 Mb/s) ve srovnání s 87 % domácností ve zbytku EU (16); vzhledem k tomu, že venkovské a okrajové oblasti se kromě špatné konektivity v oblasti informačních a komunikačních technologií často potýkají s dalšími strukturálními problémy, jako je nedostatečná infrastruktura a služby, nízké příjmy nebo nedostatek vzdělávacích zařízení a kulturních statků, což způsobuje odchod vysoce kvalifikovaných lidí do perspektivnějších oblastí (odliv mozků) (17); vzhledem k tomu, že finanční prostředky EU by měly usnadňovat poskytování základní infrastruktury s cílem řešit demografické výzvy;

I. vzhledem k tomu, že malé a střední podniky jsou páteří evropského hospodářství, představují 99 % všech podniků v EU a zaměstnávají přibližně 100 milionů lidí; vzhledem k tomu, že představují více než polovinu evropského HDP a jsou klíčové nejen pro dosažení souběžné transformace EU na udržitelné a digitální hospodářství, ale také pro přidanou hodnotu v každém hospodářském odvětví; avšak vzhledem k tomu, že pouze 17 % malých a středních podniků do svého podnikání úspěšně zapojuje digitální technologie, zatímco u velkých společností činí toto číslo 54 %; vzhledem k tomu, že některá průmyslová odvětví a tradiční sektory, jako jsou stavebnictví, zemědělsko-potravinářský průmysl, textilní průmysl a ocelářství, v digitální transformaci zaostávají (18);

J. vzhledem k tomu, že ačkoli pandemie COVID-19 vedla k masivnímu rozšíření práce na dálku a mobilní práce založené na informačních a komunikačních technologiích (19), která nabízí velký potenciál pro přesouvání pracovišť z městských center do menších měst, předměstí a venkovských oblastí, existují výrazné rozdíly ve schopnosti pracovat na dálku mezi vysoce a málo placenými pracovníky, administrativními a manuálními pracovníky a mezi ženami a muži (20); vzhledem k tomu, že mobilní práce založená na informačních a komunikačních technologiích a digitalizace služeb mohou za určitých podmínek usnadnit vyváženější zeměpisné rozložení zaměstnanosti a obyvatelstva;

K. vzhledem k tomu, že aby mohl přispět k provádění evropského pilíře sociálních práv, měl by ESF+ podporovat investice do lidí a systémů v oblastech, jako je zaměstnanost, vzdělávání a sociální začleňování, a zároveň poskytovat podporu s cílem zlepšit kvalitu, inkluzivitu, účinnost a relevantnost systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce, a to i podporou digitálního učení a profesního rozvoje pedagogických pracovníků; vzhledem k tomu, že by to podpořilo hospodářskou, územní a sociální soudržnost v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování Evropské unie;

L. vzhledem k tomu, že zkušenosti s pandemií COVID-19 ukázaly, jak důležitý je rozvoj digitální infrastruktury pro fungování ekonomik a společností včetně zdravotnických služeb, veřejného vzdělávání a veřejné správy; vzhledem k tomu, že také poukázaly na řadu existujících problémů ve venkovských oblastech a zdůraznily zranitelnost těchto regionů, zejména pokud jde o digitální kapacitu, kvalitu a poskytování zdravotnických služeb, vzdělávání, přístup k širokopásmovému připojení, odolnost hodnotových řetězců a digitální dovednosti;

M. vzhledem k tomu, že ačkoli Evropská agenda dovedností stanovila cíl, aby do roku 2025 mělo 70 % dospělé populace EU alespoň základní digitální dovednosti, podle údajů Komise 42 % obyvatel EU základní digitální dovednosti stále nemá a digitální dovednosti 37 % pracovníků jsou dosud nedostatečné; vzhledem k tomu, že stále existují značné zeměpisné rozdíly v dovednostech v oblasti informačních a komunikačních technologií; vzhledem k tomu, že ženy jsou v odvětví IKT v EU nedostatečně zastoupeny, neboť zastávají pouze 17 % odborných funkcí v oblasti IKT (21) a je u nich méně pravděpodobné, že budou mít odborné digitální dovednosti a budou pracovat v oblastech souvisejících s IKT; vzhledem k tomu, že v roce 2019 poskytlo méně než 25 % podniků v EU-27 svým zaměstnancům školení v oblasti IKT, přičemž mezi jednotlivými členskými státy existují značné rozdíly (22); vzhledem k tomu, že rozdíly mezi ženami a muži přetrvávají zejména u startupů, přičemž 91 % celkového kapitálu investovaného do evropských technologických společností v roce 2020 směřovalo do týmů, jejichž zakladateli byli pouze muži (23);

N. vzhledem k tomu, že rozvoj odvětví informačních a komunikačních technologií a opatření na podporu inovací jsou rovněž nezbytné pro podporu digitalizace hospodářství a společnosti obecně, a zejména pak digitalizace v průmyslových odvětvích;

O. vzhledem k tomu, že digitalizace veřejných služeb musí jít ruku v ruce s právem na soukromí a ochranu osobních údajů v souladu s obecným nařízením o ochraně osobních údajů (24);

Politika soudržnosti na období 2021–2027 a výzvy spojené se souběžnou transformací

1. vítá balíček opatření politiky soudržnosti na období 2021–2027 a jeho první politický cíl (CP 1) zaměřený na rozvoj „konkurenceschopnější a inteligentnější Evropy díky podpoře inovativní a inteligentní ekonomické transformace a regionálního propojení IKT“ ( 25 )

2. zdůrazňuje úlohu, kterou může hrát nová politika soudržnosti při prosazování souběžné digitální a ekologické transformace; zdůrazňuje, že digitální a inovační složky nové politiky soudržnosti budou klíčové pro udržitelnou a inkluzivní transformaci společnosti směrem k sociálnějšímu a konkurenceschopnějšímu hospodářství a pro dosažení cílů Zelené dohody pro Evropu a cílů evropské digitální dekády stanovených pro rok 2030; zdůrazňuje, že existence kvalitní a cenově dostupné digitální infrastruktury a rozvoj digitálních dovedností všech skupin uživatelů musí jít ruku v ruce, k čemuž by mělo přispět i flexibilní a vzájemně se doplňující využívání různých podpůrných opatření a financování;

3. připomíná, že na investice do inovací v souladu s koncepcí inteligentní specializace mají členské státy k dispozici podporu prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti (EFRR-FS) v rámci CP 1; vyzývá vnitrostátní a regionální orgány, aby zlepšily svůj přístup k inteligentní specializaci a zaměřily se na nejslibnější oblasti a projekty z hlediska inovačních příležitostí a udržitelného rozvoje;

4. zdůrazňuje význam koncepce „inteligentních vesnic“ při řešení výzev, jimž EU čelí v souvislosti s digitalizací a změnou klimatu, a vítá začlenění této koncepce do budoucí společné zemědělské politiky (SZP), politiky soudržnosti a regionální politiky; trvá na tom, aby členské státy zahrnuly přístup inteligentních vesnic do svých programů politiky soudržnosti na vnitrostátní a regionální úrovni;

5. připomíná, že aby dosáhly udržitelného rozvoje měst, musí členské státy podle nařízení o EFRR a FS vyčlenit nejméně 8 % svých zdrojů na investice do pracovních míst a růstu; lituje skutečnosti, že pro venkovské oblasti nebyl podobný příděl dosud stanoven; v této souvislosti připomíná, že nařízení stanoví, že je třeba věnovat zvláštní pozornost řešení environmentálních a klimatických změn a využívání potenciálu digitálních technologií pro účely inovace, což regionálním orgánům umožní zaměřit financování na oblast udržitelného rozvoje měst;

6. v této souvislosti připomíná, že nařízení o programu Digitální Evropa stanoví, že společná opatření mezi tímto nástrojem a EFRR-FS musí přispívat k rozvoji a posilování regionálních a místních inovačních ekosystémů, průmyslové transformace a digitální transformace společnosti a veřejných orgánů;

7. naléhavě vyzývá Radu a Komisi, aby stanovily ambicióznější cíle pro digitální rozvoj všech regionů EU, a vyzývá k vytvoření evropského digitálního akčního plánu pro všechny regiony, který bude obsahovat střednědobé cíle a opatření do roku 2025 a specifická doporučení pro EU a členské státy, aby bylo možné do roku 2030 dosáhnout konkrétních výsledků;

8. zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby procesy digitalizace náležitě zohledňovaly regionální specifika a konkrétní potřeby; připomíná, že univerzální přístup může vést k prohloubení již existujících rozdílů mezi regiony a územími na různé úrovni vývoje;

9. zdůrazňuje, že je důležité zajistit soudržnost mezi četnými iniciativami a programy EU, které podporují digitalizaci, a dosahovat součinnosti mezi nimi a nástroji politiky soudržnosti, aby se tak maximalizovaly příležitosti v této oblasti; naléhavě vyzývá členské státy, aby si uvědomily, že je zapotřebí, aby jedním z cílů investic do digitalizace byl růst, který by byl v souladu se strategiemi udržitelného hospodářského rozvoje, a aby nedocházelo ke zdvojování činností;

10. konstatuje, že účinný systém mobility je jedním z předpokladů regionálního hospodářského rozvoje, územní soudržnosti a rozvoje regionálního potenciálu; poukazuje na to, že je proto nutné poskytnout nezbytné finanční prostředky na rozvoj a údržbu environmentálně udržitelných a cenově dostupných dopravních spojení, což by mohlo starší generaci povzbudit k tomu, aby zůstávala v zemědělství déle, a přilákat mladé lidi z regionálních center, aby pracovali ve venkovských oblastech;

11. zdůrazňuje, že méně rozvinuté regiony v EU čelí specifickým výzvám; vyzývá Komisi, aby těmto regionům poskytla na míru přizpůsobenou pomoc zaměřenou na posílení administrativní kapacity, znalostí a technologicky orientovaných odborných znalostí s cílem zajistit úspěšnou transformaci jejich ekonomik a společností a připravit je na stále digitálnější budoucnost;

12. vítá postoj Rady, která podporuje Komisi v uznávání „dvojí výzvy“ v podobě ekologické a digitální transformace; zdůrazňuje potenciál dvojí transformace pro vytváření nových zelených a digitálních pracovních míst nezbytných pro hospodářské oživení po pandemii COVID-19 a je přesvědčen, že digitální složka bude klíčová pro dosažení ambicí Zelené dohody pro Evropu a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje stanovených v digitální strategii EU „Formování digitální budoucnosti Evropy“;

13. zdůrazňuje, že je třeba podporovat rozvoj digitálních řešení nejen pro předcházení změně klimatu, jako je snižování emisí skleníkových plynů prostřednictvím účinného využívání digitálních zdrojů a inteligentní inovace, ale také pro přizpůsobení se změně klimatu; zdůrazňuje, že je třeba vyvinout digitální výstražné nástroje a aplikace s cílem omezit negativní dopady přírodních katastrof, jako jsou povodně, sesuvy půdy, vlny veder a lesní požáry;

Překonání digitálních propastí

14. vyzývá Komisi, aby zajistila, že budoucí středisko pro sledování venkova bude shromažďovat komplexní a aktuální údaje o digitální propasti s cílem poskytovat členským státům podporu při určování potřeb jejich regionů a měst; považuje za zásadní mít k dispozici aktuální informace o pokroku v oblasti digitalizace ve všech evropských regionech a vyzývá Komisi, aby poskytla údaje o indexu digitální ekonomiky a společnosti na úrovni NUTS 2;

15. zdůrazňuje, že digitální propast má dvě příčiny – infrastrukturu a kapacitu –, jejichž původ je odlišný a musí na ně být uplatňovány různé politiky přizpůsobené jejich charakteristikám;

16. se znepokojením konstatuje, že v rámci členských států i mezi nimi přetrvává digitální propast; je obzvláště znepokojen digitální propastí mezi městy a venkovem, pokud jde o kvalitu a cenovou dostupnost širokopásmových sítí ( 26 ) ; připomíná zejména, že budoucí investice v rámci EFRR-FS by měly nadále přispívat k rozvoji vysokorychlostních sítí digitální infrastruktury; zdůrazňuje, že je třeba se v tomto ohledu přednostně zaměřovat na venkovské oblasti;

17. naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby poskytly podporu a pomoc stávajícím platformám a projektům v oblasti inkluzivní a spravedlivé digitalizace, jelikož se jedná o nástroje, jež umožní přivést všechny oblasti Unie, včetně odlehlých a venkovských oblastí, do 21. století;

18. konstatuje, že existuje zásadní propast v úrovni digitálních dovedností mezi dospělými ve venkovských oblastech a těmi, kteří žijí ve městech, což postihuje zejména osoby s nízkými příjmy, ženy a starší lidi; konstatuje, že tento rozdíl je obzvláště patrný v některých členských státech a zhoršuje stávající obtíže při hledání zaměstnání ve venkovských oblastech; vyzývá členské státy, aby investovaly do cílených opatření v oblasti zvyšování kvalifikace a vzdělávání s cílem odstranit digitální propast, a zdůrazňuje, že tato propast mimo jiné přímo souvisí s nedostatečným přístupem k vysokokapacitním sítím;

19. s velkým zájmem bere na vědomí Digitální kompas Komise, který bude usilovat o převedení digitálních ambic EU do roku 2030 do konkrétních cílů ve čtyřech hlavních odvětvích, tj.: dovednosti, bezpečná a udržitelná digitální infrastruktura, digitální transformace podniků a digitalizace veřejných služeb žádá Komisi, aby o pokroku dosaženém v těchto čtyřech oblastech pravidelně podávala zprávy;

20. je přesvědčen, že digitalizace představuje příležitost ke zlepšení kvality života a k podpoře vzdělávacích příležitostí, tvorbě pracovních míst, inovace a lepší dostupnosti veřejných služeb ve venkovských a zaostalých regionech, čímž přispívá ke zvrácení trendu vylidňování a k boji proti odlivu mozků;

21. vítá cíl programu digitální politiky do roku 2030, který usiluje o pokrytí všech osídlených oblasti EU do konce desetiletí sítí 5G; vyzývá Komisi, aby v rámci připravovaných právních předpisů podpořila opatření, která usnadní zavádění sítí 5G ve venkovských oblastech, zejména omezením nebo odstraněním náročných administrativních postupů;

22. zdůrazňuje, že je třeba překonat přetrvávající digitální propast mezi venkovskými a městskými oblastmi a rozvinout potenciál, který konektivita a digitalizace nabízejí ve venkovských oblastech, a to prostřednictvím rozvoje horizontální strategie; vyzývá členské státy, aby využívaly zdroje politiky soudržnosti, SZP a nástroj NextGenerationEU k zavádění a rozvoji koncepce inteligentních vesnic po roce 2020, která přispěje k digitalizaci, posílení hospodářského potenciálu, inovacím a sociálnímu začleňování ve venkovských oblastech a k posílení postavení venkovských komunit prostřednictvím individuálně uzpůsobených projektů zaměřených na zlepšení širokopásmového připojení a infrastruktury; připomíná však, že strategie v oblasti digitalizace by měly být přizpůsobeny venkovskému prostředí a prováděny za účasti a aktivního zapojení samotných venkovských společenství a měly by zahrnovat uplatňování digitálních a robotických technologií v zemědělství; zdůrazňuje, že přechodu na udržitelné zemědělství, který je cílem pro rok 2030, lze dosáhnout podporou nových technologií, výzkumu a inovací a průběžným přenosem poznatků na venkov;

23. naléhavě vyzývá členské státy, aby v maximální možné míře a co nejúčinněji využívaly finanční zdroje, které mají k dispozici z evropských strukturálních a investičních fondů i z nástroje NextGenerationEU, a poskytovaly tak regionům cílenou podporu, již potřebují k překonání digitální propasti ve venkovských oblastech a mezi generacemi; dále vyzývá členské státy, aby v oblastech, které nejsou obsluhovány trhem, podporovaly zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou, a to prostřednictvím vhodných systémů veřejného financování, a aby poskytovaly meziodvětvová a komplexní řešení, jako jsou inteligentní vesnice a venkovská inovační centra; podporuje úsilí o prosazování digitalizace posílením tematického zaměření v politice soudržnosti za současné podpory spolupráce s Evropskou investiční bankou nebo jinými rozvojovými bankami; upozorňuje na riziko prohlubování rozdílů, pokud nebudou řádně podporovány nejzranitelnější oblasti, které mají často slabší kapacity umožňující efektivně plánovat a vynakládat finanční prostředky, přestože mají největší potřeby;

24. vyzývá rovněž k úplnému provedení Nástroje pro propojení Evropy, jehož nový nástroj digitálního financování bude hrát spolu s větší přeshraniční digitální konektivitou zásadní roli při odstraňování hospodářských, sociálních a územních rozdílů a nabídne mnoho nových příležitostí pro evropské regiony a venkovské oblasti;

Inkluzivní a spravedlivá digitalizace

25. zdůrazňuje, že je zapotřebí udržitelný a inkluzivní proces digitalizace, který bude sociálně a hospodářsky spravedlivý a nikoho neopomene; zdůrazňuje, že podpora z evropských strukturálních a investičních fondů by měla přispívat k rozvoji digitálního potenciálu a inovací v odvětví malých a středních podniků s cílem posílit digitální kapacity a dovednosti obyvatelstva a měla by podporovat začleňování do digitální společnosti a posilovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost ve všech regionech EU se zaměřením na méně rozvinuté regiony;

26. vyzývá členské státy, aby zajistily, že digitalizace veřejných služeb půjde ruku v ruce s opatřeními, která občanům usnadní přístup k internetovým službám bez diskriminace, omezení nebo rušení; připomíná, že předpokladem úspěšné digitální transformace je stabilní a cenově dostupné vysokokapacitní připojení k internetu;

27. zdůrazňuje výzvy v oblasti digitální konektivity, jimž čelí okrajové regiony Evropy, včetně ostrovů; považuje digitální konektivitu za jeden z nejdůležitějších pilířů jakékoli strategie pro evropské ostrovy; vyzývá k dalším opatřením, která by umožnila přechod na digitální technologie pro všechny místní komunity;

28. se znepokojením konstatuje, že rozšířené využívání digitálních řešení a mobilní práce založené na informačních a komunikačních technologiích v důsledku pandemie COVID-19 prohloubilo již existující nerovnosti způsobené digitální propastí mezi jednotlivými skupinami obyvatelstva; zdůrazňuje však, že digitalizace může být pro sociálně a ekonomicky zranitelné a marginalizované skupiny za určitých podmínek prospěšná; upozorňuje na skutečnost, že digitálně vyloučené osoby čelí dvojímu vyloučení, neboť mohou zároveň čelit obtížím v přístupu ke vzdělávání, na trh práce nebo k základním veřejným službám; zdůrazňuje, že zejména inteligentní vesnice by mohly sloužit jako praktické řešení při rozšiřování nabídky služeb ve venkovských oblastech, čímž by se snížily stávající nerovnosti;

29. zdůrazňuje, že pandemie onemocnění COVID-19 poukázala na význam digitálních řešení, zejména práce na dálku; naléhavě vyzývá Komisi, aby předložila směrnici o minimálních normách a podmínkách spravedlivé práce na dálku, která by zajistila bezpečnost a ochranu zdraví pracovníků a důstojné pracovní podmínky, včetně dobrovolného charakteru tohoto typu práce, dodržování pracovní doby, dovolené, zajištění rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem a dalších digitálních práv na pracovišti, jako je právo se odpojit, ochrana soukromí pracovníků, a to i prostřednictvím zákazu jejich dálkového monitorování nebo jakéhokoli jiného sledování a používání umělé inteligence v rámci náborových postupů, a zároveň by zohledňovala rámcovou dohodu evropských sociálních partnerů o digitalizaci;

30. žádá Komisi a členské státy, aby vypracovaly globální strategii, která bude na všech úrovních zohledňovat hledisko rovnosti žen a mužů s cílem řešit sociální nerovnosti a diskriminaci spojené s digitalizací a prací na dálku nebo hybridní prací a posílit tak jejich pozitivní účinky;

31. domnívá se, že posílení postavení občanů, konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami a zapojení místních orgánů jsou klíčové jak pro řádné plánování, tak pro úspěšné provádění regionálních digitálních strategií;

Digitalizace malých a středních podniků a veřejných služeb

32. vyzývá k přijetí opatření v návaznosti na akční plán pro elektronickou veřejnou správu se dvěma hlavními zastřešujícími cíli: zajištění účinné digitální transformace a omezení byrokracie, čímž se zlepší kvalita života občanů prostřednictvím opatření, která zlepší přístup veřejnosti a služby ve všech členských státech a zvýší transparentnost; zavedení opatření ke zvýšení digitálních dovedností pracovníků veřejného sektoru; zdůrazňuje, že tato navazující opatření by měla zohlednit řadu zkušeností získaných během pandemie COVID-19, kdy se služby veřejné správy přesunuly téměř výhradně na internet;

33. konstatuje, že pandemie COVID-19 ukázala, že nárůst mobilní práce založené na informačních a komunikačních technologiích v soukromém i veřejném sektoru zvýšil zranitelnost naší společnosti vůči kybernetickým útokům; připomíná, že vzdálený přístup k sítím soukromého nebo veřejného sektoru vyžaduje nová řešení v oblasti kybernetické bezpečnosti;

34. naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby urychlily digitalizaci veřejných služeb, včetně škol, univerzit, výzkumných ústavů, veřejné dopravy, elektronické veřejné správy a účinné správy;

35. konstatuje, že pandemie COVID-19 urychlila vzestup řešení v oblasti elektronických veřejných služeb a elektronického zdravotnictví; zdůrazňuje, že je třeba řešit rozdíly v elektronických dovednostech mezi zdravotnickými pracovníky a umožnit pacientům, zejména starším a sociálně znevýhodněným občanům, aby využívali elektronické zdravotnictví; varuje, že někteří lidé, kteří mohou být méně schopni používat nebo si dovolit potřebné technologie, jako jsou starší nebo sociálně znevýhodněné osoby, mohou zůstat opomenuti; poukazuje na to, že k tomu, aby byl všem skupinám obyvatelstva zaručen nediskriminační, rychlý a kvalitní přístup k digitálním veřejným službám, včetně zdravotnických služeb, jsou zapotřebí veřejné investice do oblastí, jako jsou lidské zdroje, veřejné digitální nabídky a proaktivní podpůrná opatření; v této souvislosti upozorňuje, že je třeba zdůrazňovat význam podpory a posilování opatření v oblasti vzdělávání a rozvoje digitálních dovedností, zejména ve venkovských oblastech; zdůrazňuje, že je třeba plně využívat potenciál nových digitálních nástrojů, technologií a řešení pro zdravou společnost;

36. uznává, že zajištění spravedlivé a sociálně udržitelné práce a skutečného zapojení zaměstnanců do utváření pracovních podmínek v rámci digitálních platforem i ve všech ostatních odvětvích je nyní důležitější než kdy jindy a že pracovníci musí mít na správu pracovních záležitostí demokratický vliv; zdůrazňuje, že je nutné zajistit široké a spravedlivé rozdělení výhod digitalizace a že pracovníci v digitálním odvětví musí mít tatáž práva a pracovní podmínky jako pracovníci v jiných odvětvích; vyzývá Komisi, aby předložila návrh směrnice o důstojných pracovních podmínkách a pracovních právech v digitální ekonomice;

37. zdůrazňuje klíčovou úlohu podnikatelů, mikropodniků a malých a středních podniků při vytváření důstojných pracovních míst, dosahování udržitelného růstu a rozvoje venkova a domnívá se, že veřejné investice prostřednictvím politiky soudržnosti a dalších nástrojů přispějí k lepší sociální, hospodářské a územní soudržnosti všech regionů EU; zdůrazňuje, že přístup k financování je jedním z nejnaléhavějších problémů, jimž řada mikropodniků a malých podniků čelí, a že různé typy malých a středních podniků vyžadují v závislosti na okolnostech a technologické úrovni různé druhy podpory a pobídek na unijní, vnitrostátní, regionální a místní úrovni; vyzývá regiony, aby zavedly inovační strategie zaměřené na malé a střední podniky, které budou v souladu s jejich výzkumnými a inovačními strategiemi v oblasti inteligentní specializace;

38. lituje, že naprostá většina malých a středních podniků v EU digitální transformaci dosud plně nepřijala; vyzývá Komisi, aby zajistila, že členské státy budou své operační programy využívat ve prospěch malých a středních podniků v oblastech s nižším digitálním rozvojem;

39. konstatuje, že elektronický obchod má velký potenciál pro venkovské malé a střední podniky a místní výrobce, protože zvyšuje jejich dosah a omezuje překážky spojené s regiony, které čelí vážným a trvalým zeměpisným nebo demografickým problémům; vyzývá regiony EU a členské státy, aby zavedly pilotní projekty a strategie digitalizace s cílem začlenit elektronický obchod do obchodních modelů venkovských malých a středních podniků;

40. uznává potenciál digitalizace pro propojování podniků, zejména malých a středních, a zdůrazňuje pozitivní dopad digitalizace na poskytování sociálních služeb, jako jsou inteligentní dopravní řešení, elektronické zdravotnictví, online bankovní služby a vzdělávací řešení na míru pro zranitelné studenty; připomíná, že je důležité současně poskytovat vzdělávání v oblasti digitálních dovedností, aby se zajistilo, že nikdo nebude opomenut;

41. připomíná, že nařízení o programu Digitální Evropa stanoví, že součinnost mezi tímto nástrojem a EFRR-FS by měla přispívat k rozvoji a posilování regionálních a místních inovačních ekosystémů, průmyslové transformaci a digitální transformaci společnosti a veřejné správy;

42. zdůrazňuje názor Účetního dvora ( 27 ) na EFRR-FS, tj. že malé a střední podniky přinášejí inovativní řešení výzev, jako je změna klimatu, účinné využívání zdrojů a sociální soudržnost, a pomáhají šířit tyto inovace v evropských regionech, což je pro přechod EU na udržitelnou a digitální ekonomiku zásadní;

43. se znepokojením konstatuje, že startupy i zavedené malé a střední podniky se potýkají s nedostatkem kvalifikovaných zaměstnanců, a zdůrazňuje, že nedostatek kvalifikovaných pracovníků je obzvláště akutní v případě dovedností souvisejících s digitalizací a novými technologiemi, neboť 35 % pracovníků ( 28 ) nemá žádné nebo jen nedostatečné digitální dovednosti; domnívá se, že by měly být zavedeny iniciativy zaměřené na podporu malých a středních podniků, které čelí zvláštním výzvám, a na rozvoj kompetencí a dovedností pracovníků, které jsou pro moderní ekonomiku zásadní, a to i pokud jde o přilákání a udržení digitálních talentů, a zároveň na podporu flexibilních digitálních dovedností a příležitostí ke zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci pro všechny bez ohledu na postavení v zaměstnání, věk, vzdělání nebo povolání;

44. zdůrazňuje, že je důležité zvýšit počet inovativních podniků zajištěním přístupu k novým technologiím, přizpůsobením se standardům Průmyslu 4.0 a udržitelného hospodářství, mobilizací soukromého kapitálu, rozvojem lidských zdrojů a podporou iniciativ pro inteligentní města;

Podpora dovedností pro digitální věk

45. zdůrazňuje, že v celé EU je třeba řešit nedostatečné digitální dovednosti, aby tak z digitální transformace mohli těžit všichni lidé i podniky; vyzývá k postupnému provádění akčního plánu Komise v oblasti digitálního vzdělávání na období 2021–2027 s cílem podpořit lepší dovednosti v oblasti digitalizace, které každému zajistí příslušné příležitosti v oblasti vzdělávání, odborné přípravy i na pracovním trhu, a to i pro podnikání; zdůrazňuje klíčovou úlohu členských států a místních samospráv při podpoře venkovských orgánů v jejich úsilí o utváření a zajišťování digitálního začlenění prostřednictvím ochrany údajů občanů a posilování postavení občanů a místních podniků prostřednictvím přístupu k údajům; zdůrazňuje, že digitální a mediální gramotnost musí být podporována po celý život a to již od útlého věku; vyzývá Komisi, aby ve školách, odborných školách a na univerzitách podporovala vzdělávací programy a iniciativy v oblasti digitální a mediální gramotnosti; připomíná v této souvislosti význam ESF + pro financování projektů, které pracovníkům nebo nezaměstnaným pomáhají získávat nové dovednosti, neboť jedním z cílů fondu je vybavit je novými dovednostmi pro zvýšení kvalifikace v jejich zaměstnání nebo jim poskytnout rekvalifikaci pro jiné zaměstnání; považuje za důležité zavést hybridní modely vzdělávání, které by zvyšování kvalifikace zpřístupnily také osobám, které mají jenom základní nebo žádné digitální dovednosti;

46. vítá doporučení obsažené v posílené záruce pro mladé lidi, aby osoby, které nejsou v procesu vzdělávání, zaměstnání nebo odborné přípravy, prošly hodnocením digitálních dovedností a v případě zjištění nedostatků absolvovaly školení na jejich zlepšení;

47. poukazuje na kritický rozdíl v digitálních dovednostech mezi lidmi žijícími ve venkovských oblastech a těmi, kteří žijí ve městech, a také mezi jednotlivými generacemi; dále konstatuje, že mobilní práce založená na informačních a komunikačních technologiích neúměrně převládá mezi vysoce vzdělanými zaměstnanci v odvětví služeb, kteří žijí ve městech a mají silné digitální dovednosti; upozorňuje na nedostatek příležitostí k nabývání digitálních dovedností ve venkovských oblastech; naléhavě vyzývá členské státy a Komisi, aby využívaly ESF+ a EFRR k přijímání opatření k vyvážení této nerovnováhy a poskytování pracovních příležitostí v regionech ohrožených vylidňováním; připomíná, že inteligentní vesnice by mohly sloužit jako praktické řešení, neboť do rámce digitálního přístupu zdola nahoru, který uplatňují, zahrnují také nástroje digitálního vzdělávání;

48. zdůrazňuje, že podpora a rozvoj digitálních dovedností hrají zásadní úlohu při budování větší kapacity trhu práce, podporují sociální začlenění, technologickou diverzifikaci a vytváří pracovní příležitosti, zejména ve venkovských oblastech a méně rozvinutých regionech; vybízí Komisi, aby posílila své úsilí o řešení nedostatků v oblasti digitálních dovedností tím, že prostřednictvím Koalice pro digitální dovednosti a pracovní místa osloví všechny zúčastněné strany;

49. konstatuje, že ESF+, na který se odkazuje v cíli politiky 4 (CP 4) nařízení o společných ustanoveních, zahrnuje specifický cíl, jenž se týká digitálních dovedností, inkluzivity a systémů odborné přípravy, a to i prostřednictvím validace neformálního a informálního učení;

50. zdůrazňuje, že Evropská agenda dovedností vyzývá k investicím do infrastruktury s velkým sociálním dopadem, včetně digitální infrastruktury, a to prostřednictvím programů EFRR-FS a InvestEU; zdůrazňuje, že do digitální infrastruktury je třeba investovat prostřednictvím EFRR-FS a Programu InvestEU, které vycházejí z iniciativ na podporu digitálních dovedností, jako je akční plán digitálního vzdělávání na období 2021–2027;

51. opakuje, že řešení demografické změny představuje pro EU zásadní výzvu, které by při tvorbě a provádění programů měla být věnována přednostní pozornost; v této souvislosti připomíná, že jedním z hlavních cílů EFRR-FS na období 2021–2027 je podporovat městské a venkovské oblasti znevýhodněné zeměpisnými nebo demografickými podmínkami a že členské státy musí vyčleňovat finanční podporu EU na projekty, které v dotčených regionech podporují digitální rozvoj a konektivitu IKT; v této souvislosti připomíná, že zvláštní podporu by měly získat oblasti nebo seskupení místních správních jednotek na úrovni NUTS 3 s hustotou obyvatelstva nižší než 12,5 obyvatel na kilometr čtvereční nebo s průměrným ročním poklesem počtu obyvatel o více než 1 % v letech 2007–2017, které by měly být předmětem zvláštního regionálního a celostátního posuzování;

52. vítá zřízení Fondu pro spravedlivou transformaci a jeho zaměření na odbornou přípravu a dovednosti; oceňuje skutečnost, že umožňuje investice do sociální infrastruktury, jako jsou střediska odborné přípravy pro lepší pracovní příležitosti a kvalitní pracovní místa pro všechny regiony při přechodu na klimatickou neutralitu nejpozději do roku 2050, přičemž zdůrazňuje, že zvláštní pozornost je třeba věnovat digitálním dovednostem; vyzývá Komisi k vyhodnocení toho, zda by bylo potřebné a proveditelné revidovat Fond pro spravedlivou transformaci tak, aby se zaměřoval na stávající výzvy;

53. vyzývá členské státy a jejich řídicí orgány, aby usnadnily přístup venkovských oblastí k finančním prostředkům z nástroje NextGenerationEU a evropským strukturálním a investičním fondům; považuje za nezbytné zajistit, aby byly všechny příslušné institucionální subjekty při využívání finančních prostředků z nástroje NextGenerationEU a evropských strukturálních a investičních fondů na územní úrovni pečlivě sledovány v zájmu zajištění spravedlivého rozdělování finančních prostředků mezi regiony;

54. je znepokojen tím, že mnoho veřejných zakázek na digitální programy bude přidělováno prostřednictvím výzev k předkládání návrhů, což by mohlo oslabit kapacitu venkovských oblastí získávat přístup k finančním prostředkům z nástroje NextGenerationEU a k evropským strukturálním a investičním fondům, neboť tyto oblasti mají při programování a čerpání prostředků EU tradičně slabší kapacity a technickou podporu;

55. vyzývá Komisi a Radu, aby urychleně provedly závěry Rady o lidských právech, účasti a dobrých životních podmínkách starších osob v éře digitalizace, včetně vytvoření platformy pro účast a dobrovolnickou činnost po skončení pracovního života a podpory mezigeneračních výměn a vazeb;

o

o o

56. pověřuje svou předsedkyni, aby předala toto usnesení Radě, Komisi, Výboru regionů a členským státům.

(1) Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159.

(2) Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 60.

(3) Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 94.

(4) Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 21.

(5) Úř. věst. L 437, 28.12.2020, s. 30.

(6) Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 1.

(7) Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30.

(8) Úř. věst. L 166, 11.5.2021, s. 1.

(9) Rissola G., Kune H. a Martinez P., Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.

(10) Arregui Pabollet, E a kol., „The Changing nature of work and skills in the digital age“, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.

(11) Dijkstra, L., Poelman, H., Rodríguez-Pose, A., The Geography of EU Discontent, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.

(12) Úř. věst. C 15, 12.1.2022, s. 204.

(13) Úř. věst. C 270, 7.7.2021, s. 2.

(14) Úř. věst. C 494, 8.12.2021, s. 26.

(15) Úř. věst. C 15, 12.1.2022, s. 125.

(16) Pracovní dokument útvarů Komise ze dne 11. června 2020 nazvaný „Index digitální ekonomiky a společnosti (DESI) 2020“ (SWD(2020)0111).

(17) SWD(2020)0111.

(18) Negreiro, M., Madiega, T., Výzkumná služba Evropského parlamentu, Digital Transformation (digitální transformace), červen 2019.

(19) Návrh závěrů Rady o práci z domova v kontextu práce na dálku, bod 17.

(20) Pracovní dokument Komise z května 2020 nazvaný „Teleworkibility and the COVID-19 crisis: a new digital divide?“ (Možnost práce na dálku a krize COVID-19: nová digitální propast?).

(21) Evropský institut pro rovnost žen a mužů, „Work-life balance in the ICT sector – Women in the ICT sector“ (Rovnováha mezi pracovním a soukromým životem v odvětví IKT – Ženy v odvětví IKT).

(22) Společné výzkumné středisko Komise, informační dokument, Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to, 2020 (Práce na dálku v EU před a po pandemii COVID-19: kde jsme byli a kam směřujeme).

(23) The State of European Tech report (zpráva o stavu evropské technologie) 2020.

(24) Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1.

(25) Článek 5 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/1060.

(26) Negreiro, M., Výzkumná služba Evropského parlamentu, The rise of digital health technologies during the pandemic (Nárůst digitálních technologií ve zdravotnictví během pandemie), duben 2021.

(27) Evropský účetní dvůr, tiskové sdělení, „European funding for boosting SME competitiveness being probed by EU auditors“ (auditoři EU zkoumají evropské financování na podporu konkurenceschopnosti malých a středních podniků), 14. října 2020.

(28) Evropský účetní dvůr, EU actions to address low digital skills (opatření EU k řešení nízké úrovně digitálních dovedností), únor 2021.