P9_TA(2022)0045

Posílení postavení evropské mládeže: zaměstnanost a sociální oživení po pandemii

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. února 2022 o posílení postavení evropské mládeže: zaměstnanost a sociální oživení po pandemii (2021/2952(RSP))

(2022/C 342/18)

Evropský parlament,

— s ohledem na články 2, 3 a čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii,

— s ohledem na článek 166 Smlouvy o fungování Evropské unie,

— s ohledem na články 14, 15, 32 a 34 Listiny základních práv Evropské unie,

— s ohledem na evropský pilíř sociálních práv, a zejména na jeho zásady 1, 3 a 4,

— s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, a na její vstup v platnost dne 21. ledna 2011, v souladu s rozhodnutím Rady 2010/48/ES ze dne 26. listopadu 2009 o uzavření Úmluvy Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením Evropským společenstvím, podepsanou a ratifikovanou EU a všemi jejími členskými státy (1), a zejména na její článek 27 věnovaný otázkám práce a zaměstnávání,

— s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (2),

— s ohledem na své usnesení ze dne 8. října 2020 o zárukách pro mladé lidi (3),

— s ohledem na své usnesení ze dne 10. února 2021 o dopadu onemocnění COVID-19 na mladé lidi a sport (4),

— s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2021 o právu Parlamentu na informace, pokud jde o průběžné posuzování národních plánů pro oživení a odolnost (5),

— s ohledem na své usnesení ze dne 17. prosince 2020 o silné sociální Evropě pro spravedlivou transformaci,

— s ohledem na své usnesení ze dne 10. října 2019 o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 a vlastních zdrojích: je čas naplnit očekávání občanů (6),

— s ohledem na své usnesení ze dne 10. června 2021 o stanoviscích Parlamentu k průběžnému posuzování národních plánů pro oživení a odolnost Komisí a Radou (7),

— s ohledem na své usnesení ze dne 29. dubna 2021 o evropské záruce pro děti (8),

— s ohledem na svůj postoj ze dne 8. června 2021 k postoji Rady v prvním čtení k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) (9),

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (10),

— s ohledem na zprávu Mezinárodní organizace práce ze dne 21. října 2021 nazvanou „Zaměstnanost mladých lidí v době pandemie onemocnění COVID-19“,

— s ohledem na zprávu z Evropského setkání mládeže 2021 s názvem „Zpráva o námětech mladých lidí pro Konferenci o budoucnosti Evropy“,

— s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Evropský rok mládeže 2022“,

— s ohledem na zprávu nadace Eurofound ze dne 9. listopadu 2021 s názvem „Dopad pandemie COVID-19 na mladé lidi v EU“,

— s ohledem na zprávu Evropského fóra mládeže ze dne 17. června 2021 s názvem „Až skončí omezení volného pohybu osob: trvalé stopy pandemie na mladých lidech“ (11),

— s ohledem na usnesení Rady Evropské unie a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže: strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 (12), zejména na část věnovanou evropským cílům v oblasti mládeže,

— s ohledem na zprávu Komise ze dne 12. října 2021 o zaměstnanosti a vývoji v sociální oblasti v Evropě s názvem „Budování silné sociální Evropy po krizi způsobené onemocněním COVID-19: snižování rozdílů a řešení problému distribučních dopadů“,

— s ohledem na doporučení Rady ze dne 30. října 2020 o mostu k pracovním místům – posílení záruk pro mladé lidi (13),

— s ohledem na své usnesení ze dne 20. října 2021 o situaci umělců a kulturním oživení v EU (14),

— s ohledem na své usnesení ze dne 11. února 2021 o sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, které se týká Evropské agendy dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (15),

— s ohledem na své usnesení zde dne 16. září 2021 o spravedlivých pracovních podmínkách, právech a sociální ochraně pracovníků platforem – nové formy zaměstnanosti související s digitálním rozvojem (16),

— s ohledem na zprávu z Evropského setkání mládeže 2021 o námětech mladých lidí pro Konferenci o budoucnosti Evropy,

— s ohledem na otázky Radě a Komisi týkající se posílení postavení evropské mládeže: zaměstnanost a sociální oživení po pandemii (O-000075 – B9-0002/2022 a O-000077 – B9-0003/2022),

— s ohledem na čl. 136 odst. 5 a čl. 132 odst. 2 jednacího řádu,

— s ohledem na návrh usnesení Výboru pro zaměstnanost a sociální věci,

A. vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 má ničivý dopad na pracovní a sociální situaci mladých lidí v Evropě, neboť se omezily nebo dočasně zastavily možnosti osobního rozvoje, klesá míra zaměstnanosti a vzrůstá počet mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET); vzhledem k tomu, že se výrazně snižují příjmy fyzických osob a vzrostlo riziko chudoby a sociálního vyloučení; vzhledem k tomu, že jsou ohroženy jejich naděje budoucího zapojení do trhu práce; vzhledem k tomu, že je nutné okamžitě přijmout opatření, která by zajistila a zlepšila budoucnost a kvalitní životní podmínky mladých lidí; vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti mladých lidí dosahuje 15,9 %, což dvaapůlkrát přesahuje obecnou míru nezaměstnanosti;

B. vzhledem k tomu, že v důsledku pandemie COVID-19 má podle odhadů vzrůst míra chudoby; vzhledem k tomu, že v zemích, které byly během finanční krize v letech 2007–2008 obzvláště těžce zasaženy, došlo opět k nadprůměrnému nárůstu nezaměstnanosti u mladých lidí; vzhledem k tomu, že tento vývoj více ohrožuje ženy, mladé lidi, starší osoby, osoby se zdravotním postižením a velké rodiny; vzhledem k tomu, že podzimní hospodářská prognóza Komise na rok 2022 uvádí slibné údaje o klesající nezaměstnanosti a očekává se, že v roce 2022 dojde k oživení trhů práce na úroveň před pandemií; vzhledem k tomu, že krize bude i nadále postihovat zejména mladé lidi; vzhledem k tomu, že počet mladých pracovníků ve srovnání s prvním čtvrtletím roku 2021 poklesl, a vzhledem k tomu, že v letech 2022 a 2023 se očekává vznik 3,4 milionu pracovních míst (17), a bude proto nezbytné zajistit, aby se na těchto nových pracovních příležitostech účastnili i mladí lidé; vzhledem k tomu, že rostoucí počet mladých lidí spoléhá na bydlení u rodičů, aby se tak chránili před chudobou, vzhledem k tomu, že však 29 % třígeneračních domácností je ohroženo chudobou a 13 % jich trpí vážnou deprivací;

C. vzhledem k tomu, že uskupení zemí, která vznikla před pandemií COVID-19, přetrvávají, i s ohledem na míru osob spadajících do kategorie NEET;

D. vzhledem k tomu, že v roce 2020 byla míra osob spadajících do kategorie NEET u žen v průměru 1,3 krát vyšší než u mužů; vzhledem k tomu, že ve východoevropských zemích je tento rozdíl v mírách NEET obzvláště vysoký z důvodu rodinných povinností; vzhledem k tomu, že pravděpodobnost, že se někdo stane osobou spadající do kategorie NEET, se stále snižuje s rostoucí úrovní vzdělání; vzhledem k tomu, že v jižních a středomořských zemích je podíl dlouhodobě nezaměstnaných a nemotivovaných pracovníků vyšší ve skupině osob spadajících do kategorie NEET;

E. vzhledem k tomu, že mladí lidé jsou základním předpokladem pro udržitelnou hospodářskou a sociální prosperitu Evropy a EU je považuje za svou klíčovou prioritu, jak bylo potvrzeno v evropské strategii pro mládež a posílené záruce pro mladé lidi, a proto si zaslouží přednostní opatření, která by je měla podporovat, chránit, vést, zajišťovat jejich začleňování a vytvářet pro ně příležitosti;

F. vzhledem k tomu, že ztráta zaměstnání v důsledku pandemie COVID-19 byla vyšší ve věkové skupině 15–24 let než ve věkové skupině 25–29 let, zejména u žen; vzhledem k tomu, že mladí lidé byli celkově postiženi zejména tím, že spíše než ke ztrátě jejich pracovního místa došlo ke zkrácení jejich pracovní doby; vzhledem k tomu, že počty nezaměstnaných odrážejí pouze malou část pracovních míst, která během krize COVID-19 zanikla, neboť mnoho mladých lidí, kteří ztratili zaměstnání, nemělo nárok na podporu v nezaměstnanosti ani na jinou podporu příjmu;

G. vzhledem k tomu, že jedním z cílů evropské strategie pro mládež (na období 2019–2027) je posílení občanské angažovanosti mládeže;

H. vzhledem k tomu, že míra nestandardní práce je u mladých lidí velmi vysoká, přičemž v dočasném zaměstnání pracuje v celé EU 43,8 % z nich;

I. vzhledem k tomu, že v září 2021 předsedkyně von der Leyenová navrhla, aby rok 2022 byl Evropským rokem mládeže, a poskytl tak příležitost zamyslet se nad perspektivami mladých lidí v Evropě a zaměřit se na evropské, vnitrostátní, regionální a místní politiky a legislativní návrhy, které nabídnou mladým lidem v celé EU nové příležitosti; vzhledem k tomu, že tento návrh by měl být skutečným a účinným impulsem ke zlepšení pracovních podmínek mladých lidí v EU;

J. vzhledem k tomu, že duševní zdraví mladých lidí se během pandemie výrazně zhoršilo, přičemž v několika členských státech se problémy související s duševním zdravím ve srovnání s úrovní před krizí zdvojnásobily; vzhledem k tomu, že 64 % mladých lidí ve věkové skupině 18–34 let bylo na jaře 2021 ohroženo depresí, částečně v důsledku jejich nedostatečných pracovních, finančních a vzdělávacích vyhlídek v dlouhodobějším horizontu, jakož i kvůli samotě a společenské izolaci; vzhledem k tomu, že v Evropě trpí devět milionů dospívajících (ve věku od deseti do devatenácti let) duševními poruchami, přičemž ve více než polovině případů se jedná o úzkosti a deprese; vzhledem k tomu, že zhoršení duševního zdraví lze přičíst také narušení přístupu ke službám duševního zdraví, zvýšené pracovní zátěži a krizi na trhu práce, která neúměrně zasáhla mladé lidi; vzhledem k tomu, že 19 % chlapců ve věku 15 až 19 let v EU trpí duševními poruchami a tak je tomu i u více než 16 % stejně starých dívek; vzhledem k tomu, že sebevražda je druhou nejčastější příčinou úmrtí mladých lidí v Evropě;

K. vzhledem k tomu, že u dětí vyrůstajících s nedostatkem zdrojů a v nejistých rodinných podmínkách existuje větší pravděpodobnost, že pocítí chudobu a sociální vyloučení, a to s dalekosáhlými dopady na jejich rozvoj a pozdější dospělost, přičemž postrádají přístup k osvojení si odpovídajících dovedností a mají omezené možnosti zaměstnání, což posiluje začarovaný kruh mezigenerační chudoby; vzhledem k tomu, že Unie může sehrát klíčovou úlohu v celkovém boji proti dětské chudobě a sociálnímu vyloučení dětí; vzhledem k tomu, že cílem evropské záruky pro děti je předcházet chudobě a sociálnímu vyloučení a bojovat proti těmto jevům tím, že potřebným dětem bude zaručen bezplatný a účinný přístup ke klíčovým službám, jako je předškolní vzdělávání a péče, vzdělávací a školní aktivity, zdravotní péče, zdravá výživa a alespoň jedno zdravé jídlo denně ve škole, a přiměřenému bydlení;

L. vzhledem k tomu, že podle celosvětového průzkumu zveřejněného v září 2021, který se pod vedením Univerzity v Bathu uskutečnil v 10 zemích, téměř 60 % mladých lidí uvedlo, že se cítí velmi nebo krajně znepokojeno klimatickou nouzí; vzhledem k tomu, že více než 45 % dotázaných uvedlo, že pocity ohledně klimatu ovlivňují jejich každodenní život, a tři čtvrtiny z nich uvedly, že budoucnost považují za děsivou; vzhledem k tomu, že 83 % dotázaných souhlasilo s tvrzením, že lidstvo selhalo v péči o planetu, a 65 % z nich se domnívá, že vlády na mladé lidi nedbají;

M. vzhledem k tomu, že občanská angažovanost má prokazatelný přínos pro kvalitu života člověka, neboť rozšiřuje jeho sociální síť, poskytuje více příležitostí k hospodářské, sociální a tělesné aktivitě a snižuje riziko rozvoje duševních poruch;

N. vzhledem k tomu, že ve světle dopadů pandemie bude celá generace mladých umělců a kulturních pracovníků bojovat o své místo v naší společnosti; vzhledem k tomu, že umělci a kulturní a tvůrčí pracovníci zpravidla pracují v atypických pracovních vztazích a často jim chybí řádná sociální ochrana, zejména v přeshraničním kontextu, což často vede k jejich vyloučení z vyplácení důchodů a z poskytování zdravotní péče a dávek v nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že v případě samostatně výdělečně činných umělců a kulturních a tvůrčích pracovníků neprobíhá kolektivní vyjednávání, což má za následek další oslabování jejich postavení na trhu práce a neexistenci přiměřené sociální ochrany;

O. vzhledem k tomu, že umělci a kulturní pracovníci z menšinových skupin, včetně žen, mladých lidí, zástupců rasových, etnických a zeměpisných menšin, osob ze znevýhodněného socioekonomického prostředí, osob se zdravotním postižením a osob LGBTIQ+, mají omezenější přístup k umělecké a kulturní kariéře a jsou důsledky pandemie zasaženi nejvíce;

P. vzhledem k tomu, že Evropský sociální fond plus (ESF+) je hlavním evropským fondem, jehož cílem je zlepšit přístup mladých lidí k zaměstnání a podporovat rovný přístup ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě a jejich absolvování, a to prostřednictvím všeobecného a odborného vzdělávání a přípravy a terciárního vzdělávání, včetně podpory celoživotního učení a usnadnění mobility ve vzdělávání, a rovněž podporovat sociální začleňování mladých lidí ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením, včetně těch nejchudších z nich;

Q. vzhledem k tomu, že stěžejní část Next Generation EU (tj. Nástroje na podporu oživení a odolnosti) představuje historicky významný unijní nástroj, který má členským státům pomoci zmírnit hospodářský a sociální dopad pandemie COVID-19 prostřednictvím reforem a investic do šesti pilířů, z nichž jeden je věnován reformám a investicím ve prospěch dětí a mladých lidí;

R. vzhledem k tomu, že pracovní a sociální začleňování mladých lidí je závislé na tom, aby tyto osoby měly rovný přístup ke kvalitním, stabilním a dobře placeným pracovním místům, důstojnému a cenově dostupnému bydlení a odpovídající stravě, kvalitní zdravotní péči a službám zajišťujícím prevenci, včetně ochrany duševního zdraví, jakož i k digitální infrastruktuře splňující minimální standardy; vzhledem k tomu, že iniciativy v oblasti vzdělávání a rozvoje dovedností, dobrovolnictví, kvalitní stáže a programy celoživotního učení mají zásadní význam pro zajištění rovných příležitostí a přístupu na trh práce a zároveň umožňují mladým lidem sebevědomý vstup do dospělého života;

S. vzhledem k tomu, že předchozí finanční krize odhalila, že pokud nebudou mladým lidem poskytnuty kvalitní stáže a pracovní místa na základě písemných dohod a důstojných pracovních podmínek, včetně životního minima, pracovně-profesního poradenství a poradenství pro volbu povolání a dalšího vzdělávání, vyvstane opět vysoké riziko, že budou nuceni přijímat nejistá pracovní místa, opustit svou zemi, aby nalezli práci, nebo se opakovaně zapojovat do vzdělávání nebo odborné přípravy, i když budou hledat stálé zaměstnání na plný úvazek;

T. vzhledem k tomu, že je známo, že investice do mladých lidí, zejména investice se sociálním dopadem, mají pozitivní vliv na zaměstnanost a účast mladých lidí na společenském dění a vedou k měřitelné sociální a finanční návratnosti z investovaných finančních prostředků, čímž se podporuje hospodářský rozvoj a zároveň se dosahuje cílů v sociální sféře; vzhledem k tomu, že stávající nástroje a mechanismy musí být uplatňovány obdobně, a že by proto měly být dále zváženy nové nástroje;

U. vzhledem k tomu, že izolované politiky v oblasti práce a sociálního začleňování mladých lidí mohou vést ke zdvojení výdajů, jestliže koordinace mezi členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami se nachází v počátcích a chybí jí stálé struktury, které by byly schopny koordinovat jednotlivé subjekty, co nejvíce zesílit účinky a zajistit, aby nedocházelo k mezerám v pokrytí, a podporovat inovace;

V. vzhledem k tomu, že v roce 2022 je zapotřebí pomocí stávajících iniciativ a politických nástrojů, jako jsou např. posílená záruka pro mladé lidi, evropský dialog s mládeží, Erasmus+ a Evropský sbor solidarity, jakož i nových návrhů, např. iniciativy ALMA („Aim, Learn, Master, Achieve“ – stanovit si cíl, učit se, osvojit si dovednost, dosáhnout cíle), oslovit mladé lidi a řešit jejich problémy, jako je nezaměstnanost; vzhledem k tomu, že mezi tyto iniciativy a politiky by měly patřit aktivní i pasivní politiky trhu práce a účinný přístup k opatřením sociálního začleňování a k sociálním, zdravotním a ubytovacím službám pro mladé lidi; vzhledem k tomu, že Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání dospělo k závěru, že ne všechny programy učňovské přípravy jsou vysoce kvalitní a že ne všichni učňové mají zajištěna zaměstnanecká práva nebo právo na sociální ochranu; vzhledem k tomu, že Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. října 2020 vyjádřil obavy ohledně kvality nabídek v rámci záruky pro mladé lidi a zdůraznil, že stáže a pracovní příležitosti poskytované v rámci nových a stávajících programů a iniciativ musí být placené a také omezené co do délky a počtu, aby mladí lidé nebyli uvězněni v nekonečných opakovaných stážích a vykořisťováni jako levná nebo dokonce bezplatná pracovní síla, a to bez sociální ochrany a důchodových práv; vzhledem k tomu, že ze studií vyplývá, že současná generace mladých lidí nalézá první skutečné zaměstnání začátkem věku třiceti let;

W. vzhledem k tomu, že trvalý rozvoj nových horizontálních dovedností u mladých lidí, například digitálních dovedností, a dovedností s ekonomickým potenciálem, jako jsou tzv. zelené nebo podnikatelské dovednosti, má klíčový význam pro zdravý a inkluzivní evropský trh práce zaměřený na budoucí potřeby, čímž by se měl vytvořit přístup ke kvalitnímu pracovnímu místu pro každého mladého Evropana; vzhledem k tomu, že totéž platí pro odborné vzdělávání, řemeslné a životní dovednosti; vzhledem k tomu, že 40 % zaměstnavatelů nemůže najít osoby s odpovídajícími dovednostmi k obsazení volných pracovních míst; vzhledem k tomu, že EU musí překonat všechny formy nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, má-li účinně využít svůj lidský kapitál; vzhledem k tomu, že nezaměstnanost mladých lidí se v mnoha zemích EU stala vážným hospodářským a společenským problémem (18); vzhledem k tomu, že přístup k odpovídající digitální infrastruktuře a odborné přípravě v oblasti digitálních dovedností by měl být otevřený všem, aby se zmenšily rozdíly mezi mladými lidmi ve vztahu k digitální gramotnosti a zajistily se rovné příležitosti pro všechny ve vzdělávacím systému a na trhu práce; vzhledem k tomu, že pro zdravý život a vytvoření rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem mladých lidí jsou stejně důležité sociální dovednosti, jako je kritické myšlení, týmová práce a mezikulturní dovednosti;

X. vzhledem k tomu, že účast mladých lidí na práci s mládeží, v sociálních hnutích, mládežnických organizacích a na sociálním podnikání je mimořádně důležitá pro nalézání nových řešení; vzhledem k tomu, že je třeba zapojit soukromé subjekty, společnosti a podnikatelský sektor, aby se zlepšil přechod mladých lidí ze sféry vzdělávání na trh práce a zachoval se jejich přístup k prohlubování dovedností a změně kvalifikace a k celoživotnímu učení;

Y. vzhledem k tomu, že diskriminace mladých lidí obecně představuje v EU i nadále problém, přičemž mladé ženy a mladí lidé ze zranitelných skupin často zažívají diskriminaci na základě svého pohlaví, etnického původu, jako je tomu například u Romů, a dále z důvodu své sexuální orientace a genderové identity, zdravotního postižení či znevýhodněného sociálně-ekonomického původu a jsou přitom mnohem více ohroženi nezaměstnaností, chudobou pracujících a sociálním vyloučením;

Z. vzhledem k tomu, že mladí lidé v Evropě a jejich zástupci a organizace, jakož i odbory se aktivně podílejí na řízení smysluplné účasti mladých lidí a na návrzích politických doporučení a řešení za účelem zlepšení pracovního a sociálního začleňování, a to i prostřednictvím svého zapojení do činnosti Konference o budoucnosti Evropy; vzhledem k tomu, že je třeba je považovat za klíčové partnery při spoluvytváření, provádění a hodnocení Evropského roku mládeže, a to i po jeho skončení;

AA. vzhledem k tomu, že pracovní příležitosti pro mnoho výše uvedených skupin, zejména mladé lidi se zdravotním postižením a mladé lidi patřící k romským nebo kočovným komunitám, jsou značně omezeny obtížemi v přístupu ke kvalitnímu vzdělání, které je musí náležitě připravit na moderní trh práce;

AB. vzhledem k tomu, že mladí lidé představují zásadní přínos pro oživení a rozvoj všech regionů EU, zejména nejvzdálenějších regionů; vzhledem k tomu, že v regionu Mayotte je polovina obyvatel mladších 18 let a ve Francouzské Guyaně je každý druhý obyvatel mladší 25 let;

AC. vzhledem k tomu, že v roce 2016 byla třetina vedoucích pracovníků zemědělských podniků v EU ve věku 65 let a více a že pouze 11 % této skupiny tvořili mladí zemědělci ve věku do 40 let;

AD. vzhledem k tomu, že zemědělské odvětví a zemědělské podniky v EU představují páteř našeho hospodářství; vzhledem k tomu, že pro potravinové zabezpečení a přispění k zelené transformaci má zásadní význam, aby zemědělství přilákalo mladé lidi;

AE. vzhledem k tomu, že z vylidňování venkovských oblastí a odlivu mladých lidí do měst je patrné, že je třeba najít řešení a zvážit krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé strategie, jejichž cílem bude udržet mladé lidi na venkově;

AF. vzhledem k tomu, že příliš mnoho mladých lidí se zdravotním postižením dostává možnost pracovat pouze v chráněném zaměstnání, přičemž v některých členských státech nemají stejná zaměstnanecká nebo platová práva jako osoby na otevřeném trhu práce;

AG. vzhledem k tomu, že ve zprávě z Evropského setkání mládeže 2021 o námětech mladých lidí pro Konferenci o budoucnosti Evropy se konstatuje, že: — mládež požaduje podporu, která by sloužila k přípravě a posílení účasti odborníků na duševní zdraví ve školách, — nezaměstnanost mladých lidí by měla být prioritou EU a je zapotřebí ukončit neplacené praxe všech úrovní vzdělání nebo sociálních postavení; měla by probíhat koordinace s mládežnickými organizacemi a zaměstnavateli s cílem oslovit potenciální „osoby předčasně opouštějící vzdělávací systém“ a informovat je o jejich možnostech; členským státům by měla být rovněž poskytnuta pomoc při vytváření učňovských míst pro žadatele o azyl, — nikdo by neměl zůstávat v digitálním světě opomíjen a všechny generace je třeba vychovávat k tomu, aby svůj digitální prostor využívaly s rozvahou; digitální gramotnost by měla tvořit součást školních osnov, — EU by měla vyčlenit více finančních prostředků, aby se všichni mladí Evropané mohli účastnit neformálního vzdělávání, a vytvořit platformu, která by propojila učitele ve školách s poskytovateli služeb, kteří mohou poskytovat odborné znalosti o tématech důležitých pro současný život;

1. vítá skutečnost, že předsedkyně von der Leyenová nazvala rok 2022 Evropským rokem mládeže; domnívá se, že rok 2022 by měl poskytnout další impuls pro řádné a úplné provádění evropské strategie pro mládež prostřednictvím ambiciózních opatření k řešení výzev, jimž mladí lidé čelí, a to zejména z důvodu negativních dopadů probíhající pandemie COVID-19, a konkrétní provádění dalších stávajících nástrojů, jako je posílená záruka pro mladé lidi za účelem boje proti dopadům onemocnění COVID-19 na zaměstnanost a sociální oblast; vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily průřezové začlenění všech politik zaměřených na mladé lidi a zohlednily rozmanitost mladých lidí v Evropě a výzvy, kterým čelí; domnívá se, že Evropský rok mládeže by měl přispět k plnému provádění zásad 1 a 3 Evropského pilíře sociálních práv;

2. zdůrazňuje, že krize COVID-19 již připravila o práci mnoho lidí, zvláště mladých, kteří se častěji ocitají v nejistých zaměstnáních, častěji pracují na dobu určitou nebo na částečný úvazek a jsou bez úspor; vítá v této souvislosti plány Komise na rozšíření evropské záruky pro mládež a vyzývá Komisi a členské státy, aby z boje proti nezaměstnanosti učinily jednu ze svých priorit;

3. s velkým znepokojením bere na vědomí vysokou míru nezaměstnanosti mladých lidí v řadě členských států a nestabilitu pracovních smluv mladých pracovníků, zejména v odvětvích vážně postižených pandemií onemocnění COVID-19; s cílem snížit dlouhodobou nezaměstnanost a nezaměstnanost mladých lidí do roku 2030 alespoň o 50 % vyzývá k lepšímu finančnímu zajištění nástroje záruky pro mladé lidi, který by měl v souladu s cílem č. 8 Agendy 2030 přijaté Organizací spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje obsahovat také kritéria tvorby kvalitních pracovních míst; je přesvědčen, že je načase zajistit, aby byla záruka pro mladé lidi závazná pro všechny členské státy i inkluzivní a aby obsahovala aktivní podpůrná opatření zaměřená na osoby, které dlouhodobě nemají zaměstnání ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a na mladé lidi pocházející ze znevýhodněného sociálně-ekonomického prostředí, jako jsou mladí lidé se zdravotním postižením, mladé osoby LGBTIQ+ a mladí Romové;

4. oceňuje, že jednou z priorit cílů zaměřených na mládež je duševní zdraví, jak je uvedeno v rámci Evropského roku mládeže, a vyzývá Komisi, aby je zařadila mezi priority i v nadcházející strategii EU v oblasti péče; zdůrazňuje, že je třeba se zabývat souvislostí mezi socioekonomickými faktory, jako je nezaměstnanost, nejistota v oblasti bydlení a duševní zdraví a pohoda, aby se zajistil ucelený a komplexní přístup k duševnímu zdraví přijatý na úrovni EU; zdůrazňuje, že nejistota ohledně budoucnosti, včetně dopadu změny klimatu, má škodlivý dopad na duševní zdraví mladých lidí; vyzývá členské státy, aby na problematiku duševního zdraví nahlížely jakožto na nedílnou součást zotavování EU po pandemii a prioritní aspekt zdraví při práci, zejména ve vzdělávacím a pracovním prostředí; vyzývá k tomu, péči o duševní zdraví učinit dostupnou a cenově přijatelnou pro všechny věkové skupiny, zejména mladé lidi a děti, a řešit nerovnosti v oblasti zdraví poskytováním odpovídající podpory zranitelným skupinám mladých lidí; vyzývá Komisi, aby provedla důkladnou studii různých příčin psychické nepohody mladých lidí v Evropě;

5. zdůrazňuje, že mladí lidí musí hrát zásadní roli při formování politik zaměstnanosti a sociálních politik v Evropě; vítá dialog EU s mládeží, práci s mládeží a mládežnické organizace, díky nimž se EU přibližuje mladým lidem, za předpokladu, že na procesy zapojení mládeže navazují konkrétní iniciativy činitelů s rozhodovací pravomocí; vybízí k prosazování zásady kooperativního řízení, pokud jde o rozvoj politik zaměřených na mladé lidi, kde se mladí lidé a jejich zástupci zapojují v přípravném procesu; vyzývá Komisi, aby uznávala pozitivní dopad třetího sektoru, včetně mládežnických organizací a příležitostí k neformálnímu a informálnímu učení, které nabízí, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolnické činnosti a zapojení mladých lidí, a aby zároveň formálně uznávala znalosti a dovednosti získané mladými lidmi prostřednictvím třetího sektoru, s cílem pomáhat mladým lidem posílit jejich perspektivu na trhu práce; podporuje uznávání aktivit spojených s občanskou angažovaností jako záslužnou odbornou zkušenost při přijímání osob do zaměstnání; vyzývá Komisi, aby zvážila podporu projektu Evropská hlavní města mládeže jako pokračování projektu Evropského roku mládeže; vyzývá Komisi a členské státy, aby zvážila ustanovení o mladých lidech, jímž by se při navrhování nových iniciativ v různých oblastech politik vyhodnocoval dopad iniciativy na mladé lidi;

6. zdůrazňuje, že je nezbytné, aby členské státy i nadále investovaly dostatečné zdroje ESF+ do opatření na podporu zaměstnanosti mladých lidí zdůrazňuje, že je nutné, aby členské státy vyčlenily alespoň 15 % svých zdrojů z ESF+ v rámci sdíleného řízení na cílené akce a strukturální reformy na podporu kvalitní zaměstnanosti mladých lidí; připomíná, že je zapotřebí vytvořit závaznou, účinnější a inkluzivnější záruku pro mladé lidi, a to v rámci jasných kritérií kvality, která by zajišťovala placené stáže, učňovskou přípravu a odbornou praxi pro všechny osoby, jež nejsou zaměstnány ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy;

Investice do mladé generace

7. vyzývá Komisi a Radu, aby v návaznosti na strukturální problémy týkající se nezaměstnanosti a chudoby mladých lidí plně a optimálně využívaly prostředky dostupné ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027, aniž by to mělo dopad na programy, které již byly z prostředků ESF+ zřízeny; připomíná, že těmito problémy jsou zvláště postiženy nejvzdálenější regiony, které tudíž vyžadují zvláštní podporu; v tomto ohledu vítá skutečnost, že jsou v rámci Nástroje pro oživení a odolnost k dispozici prostředky na opatření zaměřená na děti a mladé lidi, a očekává, že povedou k vytvoření významných příležitostí pro mladé lidi v Evropě; vyzývá k zapojení sociálních partnerů a mládežnických organizací do monitorování a hodnocení národních plánů pro oživení a odolnost; vyzývá členské státy, aby zajistily, že Fond pro spravedlivou transformaci a ESF+ budou podporovat integrované plány na místní úrovni, které by pomáhaly při prohlubování dovedností a změně kvalifikace, zejména v případě nejzranitelnějších skupin, které jsou změnami ovlivněny nejvíce;

8. vyzývá členské státy, aby zajistily doplňkovost mezi tímto nástrojem, dalšími programy EU a vnitrostátními investicemi a opatřeními na podporu dovedností, vzdělávání a odborné přípravy a začlenění do trhu práce v souladu s vlastními potřebami a specifickými vnitrostátními podmínkami; vyzývá Komisi, aby i nadále sledovala investice a výdaje do priorit v oblasti mládeže v rámci nástroje Next Generation EU, Nástroje pro oživení a odolnost a ESF+ a aby do nich Parlament úzce zapojovala; vítá možnost vytvářet investice se sociálním dopadem, kterou poskytuje okno pro sociální investice a dovednosti programu InvestEU; bere na vědomí rostoucí pozornost, jež je věnována konceptu dluhopisů se sociálním dopadem a smlouvám na dosažení sociálních výsledků, které jsou zaměřeny na mladé lidi a do jejichž tvorby a provádění je současně zapojen soukromý sektor;

9. vítá zvýšení podpory pro mladé zemědělce v příští společné zemědělské politice;

10. vítá rozšíření působnosti posílené záruky pro mladé lidi na věkovou skupinu 15–29 let; připomíná, že posílené záruky pro mladé lidi by měly zajistit skutečné pracovní příležitosti, a nikoli nekvalitní stáže nebo nekonečnou odbornou přípravu;

Začleňování mladých lidí na trh práce

11. se znepokojením konstatuje, že záruka pro mladé lidi dosud plně nedosáhla svých cílů, a vyzývá k posílení opatření i k tomu, aby byly plně využívány příležitosti poskytované ESF+ na podporu zaměstnanosti prostřednictvím aktivních zásahů na začleňování na trh práce a vytváření udržitelných vstupních pracovních pozic, které by mladým lidem zajistily přístup k sociálnímu zabezpečení a spravedlivým odměnám; vyzývá Komisi, aby od členských států požadovala předložení aktualizovaných posílených systémů záruk pro mladé lidi a zavedení rámce s jasnými a závaznými standardy kvality pro nabídky poskytované v rámci iniciativ na podporu pozitivních a udržitelných výsledků pro mladé lidi a jejich úspěšný přechod na trh práce; vyzývá Komisi a členské státy, aby vybízely podniky k aktivní úloze v posílené záruce pro mladé lidi; připomíná jeden z cílů ESF+, kterým je podpora genderově vyvážené účasti na trhu práce prostřednictvím opatření, jejichž cílem je mimo jiné zajistit rovné pracovní podmínky, lepší rovnováhu mezi pracovním a osobním životem a přístup k péči o děti, včetně předškolního vzdělávání a péče; dále připomíná, že ESF+ by měl rovněž usilovat o zajištění zdravého a vhodně přizpůsobeného pracovního prostředí, aby bylo možné reagovat na zdravotní rizika související s měnícími se formami pracovní náplně a potřebami stárnoucí pracovní síly;

12. připomíná, že jedním z klíčových prvků posílené záruky pro mladé lidi jsou partnerství se zúčastněnými stranami, v současné době však na úrovni EU neexistuje žádný formální orgán nebo mechanismus, který by umožňoval jejich účast na monitorování a provádění systémů záruk pro mladé lidi; vyzývá Komisi, aby prostřednictvím Výboru pro zaměstnanost (EMCO) monitorovala provádění posílených systémů záruk pro mladé lidi, vydávala pravidelné zprávy o provádění a výsledcích těchto systémů a průběžně informovala Parlament; vyzývá Komisi, aby zřídila pracovní skupinu pro provádění posílené záruky pro mladé lidi, která by zapojovala příslušné zúčastněné strany, včetně občanských partnerů, mládežnických organizací a sociálních partnerů, do činnosti výboru EMCO, usnadňovala koordinaci a výměnu osvědčených postupů mezi EU a vnitrostátními orgány, včetně občanských partnerů a mládežnických organizací, a zároveň pravidelně vyhodnocovala její dopad a předkládala doporučení ke zlepšení;

13. vyzývá členské státy, aby zajistily, aby veřejné služby zaměstnanosti prostřednictvím Evropské sítě veřejných služeb zaměstnanosti spolupracovaly s místními orgány, vzdělávacím odvětvím, mládežnickými organizacemi a soukromým sektorem na podpoře kvalitní, stabilní a dobře placené zaměstnanosti mladých lidí a rozšiřování na míru šité podpory mladých lidí v oblasti odborné přípravy, hledání zaměstnání a poradenství, a vybízí členské státy, aby veřejné služby zaměstnanosti vybavily tak, aby mohly poskytovat zdroje a školení za účelem zachování duševního zdraví navzdory nejistému hospodářskému klimatu a problémům při hledání zaměstnání;

14. doporučuje posílit zaměření systémů péče o duševní zdraví na zaměstnanost, zejména poukazem na kladný přínos kvalitní práce pro duševní zotavení;

15. vyzývá členské státy, aby mladým lidem usnadňovaly přístup k placeným, kvalitním a inkluzivním stážím a učňovské přípravě; vyzývá k posílení systémů monitorování, které by mladým lidem zajistily odpovídající a kvalitní první pracovní zkušenosti, příležitosti k prohlubování dovedností a získávání nové kvalifikace nebo referencí; odsuzuje praxi neplacených stáží, které jsou formou vykořisťování mladých pracovníků a porušování jejich práv, a vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s Parlamentem a při respektování zásady subsidiarity navrhly společný právní rámec, který by zajistil spravedlivé odměňování stáží a učňovské přípravy s cílem zabránit vykořisťujícím praktikám; odsuzuje praxi uzavírání smluv na nulový počet hodin a vyzývá členské státy, aby poskytovaly podporu zaměstnavatelům, kteří nabízejí stáže a učňovskou přípravu mladým lidem se zdravotním postižením;

16. vyzývá Komisi, aby přezkoumala stávající evropské nástroje, jako je rámec kvality stáží a Evropský rámec pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu, a aby začlenila kvalitativní kritéria pro nabídky mladým lidem, včetně zásady spravedlivého odměňování stážistů, přístupu k sociální ochraně, udržitelného zaměstnávání a sociálních práv;

Mobilita pracovní síly a dovednosti vhodné pro budoucnost

17. vyzývá Komisi, aby zajistila, aby nová iniciativa ALMA pomáhala mladým lidem, zejména lidem, kteří nejsou zaměstnaní, neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy (NEET), získat krátkodobou kvalitní pracovní zkušenost v jiném členském státě; trvá na tom, že iniciativa ALMA musí splňovat standardy kvality, které podporují pracovní práva mladých lidí, jako je důstojná odměna, dobré pracovní podmínky a přístup k sociální ochraně;

18. zdůrazňuje, že digitální dovednosti jsou ve 21. století pro mladé lidi zásadní a jsou zapotřebí ve všech odvětvích, a vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s veřejnými subjekty a se soukromými podniky zvážily možnost poskytovat mladým lidem trvalý, certifikovaný a bezplatný přístup k on-line a off-line kurzům v oblasti digitálních dovedností a gramotnosti ve všech jazycích EU; vyzývá k vytvoření platforem pro výměny v souvislosti s on-line učením a on-line výukou; trvá na tom, aby EU a členské státy vyvinuly více takových iniciativ, jako je platforma eTwinning a elektronická platforma pro vzdělávání dospělých v Evropě; konstatuje, že v mnoha členských státech je třeba překonat závažná omezení, pokud jde o přístup k hardwaru, zařízením, odpovídajícím školitelům a vhodné digitální infrastruktuře; připomíná proto, že je třeba přístup k on-line kurzům propojit s posílenými iniciativami na řešení nedostatečného přístupu k internetu a digitálním nástrojům, aby nikdo nezůstal opomenut, a trvá na tom, že kurzy by měly být sestaveny přístupným způsobem, aby nedocházelo k vyloučení mladých lidí se zdravotním postižením;

19. zdůrazňuje význam rozvoje zelených dovedností a kvalitních pracovních příležitosti v klimaticky neutrálním, energeticky účinném a oběhovém hospodářství, a to zejména v regionech, na něž má ekologická transformace největší dopad, jako jsou oblasti silně závislé na zemědělském odvětví nebo zapojené do boje proti změně klimatu, výroby energie z obnovitelných zdrojů, snižování emisí uhlíku, zvyšování energetické účinnosti, nakládání s odpady a vodou, zlepšování kvality ovzduší a obnovy a zachování biologické rozmanitosti; vyzývá zaměstnavatele, aby zajišťovali zvyšování kvalifikace a/nebo rekvalifikaci svých pracovníků a rozšiřovali poskytování účinnější učňovské přípravy v souladu s Evropským rámcem pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu;

20. vyzývá Komisi, aby v roce 2022 v rámci akčního plánu pro sociální ekonomiku navrhla nové nástroje a iniciativy, které by byly zaměřeny na rozvoj podnikání mladých lidí a sociální investice mladých lidí;

21. vyjadřuje politování nad nedostatkem vazeb mezi reformami a investicemi do vzdělání a odborné přípravy a mezi opatřeními, která mají zajistit začlenění mladých lidí, zejména tzv. NEET, na trh práce; vybízí k využívání flexibilních, inkluzivních a dostupných možností otevřeného učení prostřednictvím individuálních vzdělávacích účtů a mikrocertifikátů určených mladým lidem, mladým pracujícím, školitelům a odborníkům, včetně dovedností a odborných schopností získaných v rámci neformálního vzdělávání a informálního učení; zdůrazňuje, že posílení profesního poradenství od raného věku a podpora rovného přístupu k informacím a poradenství pro studenty a dospělé účastníky vzdělávání může mladým lidem pomoci zvolit si vhodné vzdělávací a profesní dráhy, které jim umožní získat vyhovující pracovní příležitosti;

22. opět vyzývá Komisi a Radu, aby i nadále podporovaly rozvoj odborného vzdělávání a přípravy a aby více prosazovaly obchodní dovednosti a usilovaly o odstranění negativního vnímání neformálního vzdělávání, které převládá v některých členských státech, a zároveň zvyšovaly přitažlivost odborného vzdělávání a přípravy prostřednictvím komunikačních a informačních kampaní, osnov, center dovedností mladých lidí, zvláštního prostředí pro odborné vzdělávání a přípravu v místních komunitách, duálních systémů odborného vzdělávání a dlouhodobé mobility učňů; v této souvislosti vítá iniciativu ustavení evropských center excelence odborného vzdělávání, jejímž cílem je poskytovat vysoce kvalitní odborné dovednosti a podporovat podnikatelské aktivity; vyzývá Komisi a členské státy, aby vytvořily samostatný prostor odborného vzdělávání a přípravy a zřídily evropský statut učňů; připomíná, že stáže by měly být součástí vzdělávacího a profesního rozvoje, a proto by měly zahrnovat pedagogický rozměr; zdůrazňuje, že je důležité zlepšit mechanismy přeshraničního uznávání dovedností a kvalifikací, a trvá na prosazování a podpoře postupů, jako je mezigenerační solidarita a mentorství, s cílem snížit nerovnosti a zajistit podporu mládeže;

23. podporuje zařazení aktivit spojených s občanskou angažovaností mezi činnosti, které pracoviště považují za přínosné pro osobní a profesní rozvoj zaměstnanců, zejména mladých zaměstnanců;

24. zdůrazňuje, že ochrana minimální mzdy se osvědčila jako účinný prostředek k řešení chudoby pracujících; zdůrazňuje, že v některých členských státech dostávají mladí pracovníci v praxi odměnu nižší, než je zákonem stanovená minimální mzda, a tím se udržuje situace strukturální diskriminace na základě věku; vyzývá členské státy, aby zajistily rovné zacházení s mladými lidmi na trhu práce, a to i s ohledem na zákonem stanovenou minimální mzdu v návrhu směrnice o přiměřených minimálních mzdách v Evropské unii (COM(2020)0682);

25. zdůrazňuje, že v mnoha členských státech nemají mladí lidé plný přístup k systémům minimálního příjmu nebo jsou z nich zcela vyloučeni kvůli kritériím způsobilosti, která jsou založena na věku; vyzývá Komisi a členské státy, aby v připravovaném doporučení o minimálním příjmu přijaly opatření, která mladým lidem usnadní přístup k těmto systémům;

Boj proti vyloučení mladých lidí a úsilí o zabránění vzniku „ztracené generace“

26. vyzývá Komisi, aby vypracovala doporučení s cílem zajistit, aby stáže, učňovská příprava a umístění do zaměstnání byly považovány za pracovní zkušenosti, na jejichž základě následně vznikají sociální nároky; vyzývá ke zkrácení minimální doby hrazení příspěvků do systému sociálního zabezpečení, jež je nutná k získání přístupu k sociálním dávkám; vítá iniciativu Komise sestavit skupinu odborníků na vysoké úrovni, která má prozkoumat budoucnost sociálního státu a hlavní výzvy, jimž mladí lidé čelí při využívání sociální ochrany;

27. vyzývá Komisi, aby prozkoumala proveditelnost sloučení stávajícího Evropského portálu pro mládež a platforem Europass a Eures do jednotného digitálního prostoru s cílem poskytovat všem mladým Evropanům informace a příležitosti týkající se odborné přípravy, pracovních míst, stáží, nabídek odborného vzdělávání a přípravy, finanční pomoci, programů mobility, poradenství při zakládání podniků, mentorských programů, dobrovolnických programů, práv spojených s evropským občanstvím, přístupu ke kultuře atd.; navrhuje, aby jednotná platforma soustředila aplikace pro různé nabídky a programy a poskytovala odkazy na všechny příležitosti, které EU nabízí mladým Evropanům v závislosti na jejich osobní situaci; vítá vytvoření jednotných kontaktních míst v řadě členských států a považuje toto sloučení nabídek off-line služeb za vhodné, neboť má zásadní význam pro oslovení potenciálních příjemců a poskytování poradenství a pomoci, a domnívá se, že by tato místa měla být vytvořena ve všech členských státech, v různých městech, s cílem oslovit i ty nejzranitelnější skupiny mladých lidí;

28. vyzývá Komisi, aby zajistila, že nová iniciativa ALMA pomůže mladým lidem, zejména tzv. NEET, začlenit se do společnosti i na trh práce v jejich domovských zemích tím, že v jiném členském státě najdou kvalitní dočasnou práci a získají dovednosti, které budou v souladu s normami kvality a pracovními právy mladých lidí, jako je spravedlivé odměňování a přístup k sociální ochraně; zdůrazňuje, že zásadní význam má provázení a nabídka poradenství mladým lidem před účastí v programu, v jejím průběhu i po jejím skončení; zdůrazňuje, že iniciativa ALMA musí podporovat skutečnou mobilitu a programy rozvoje kvalitních dovedností, odbornou přípravu nebo zaměstnání pro všechny účastníky, včetně mladých lidí se zdravotním postižením nebo mladých lidí ze znevýhodněného prostředí, a musí zahrnovat strategii začleňování navrženou společně s organizacemi občanské společnosti a sociálními partnery s cílem zajistit rovný přístup, předcházet diskriminaci a řešit překážky, které by mohly nastat, aby se nepřeměnila v nástroj vytvářející nejisté pracovní podmínky pro mladé lidi; konstatuje, že je třeba podpořit vnitrostátní veřejné služby zaměstnanosti, které ji provádějí za podpory rozpočtové položky ESF+ v koordinaci se soukromými a veřejnými partnery, a dosáhnout součinnosti s Evropským vzdělávacím prostorem; naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila přidanou hodnotu iniciativy ALMA jakožto doplňku ke stávajícím možnostem v rámci programu Erasmus+ a Evropského sboru solidarity a aby zajistila, že virtuální učení a spolupráce budou i nadále kombinovány s fyzickou mobilitou v rámci ESF+; vyzývá Komisi, aby posoudila, zda by se iniciativa ALMA mohla stát jednou ze složek mobility posílené záruky pro mladé lidi;

29. domnívá se, že za dobré životní podmínky mladých lidí nesou společně odpovědnost veřejné i soukromé subjekty; vyzývá Komisi a členské státy, aby s cílem pomoci mladým zranitelným lidem spolupracovaly s evropskými a vnitrostátními zaměstnavateli na uplatňování doporučení, která se týkají sociální odpovědnosti podniků, a aby do budoucích iniciativ souvisejících s touto odpovědností zařazovaly ustanovení týkající se mládeže;

30. připomíná skutečnost, že diskriminací na pracovišti jsou více ohroženy mladé ženy ( 19 ) , které navíc častěji trpí nezaměstnanosti z důvodu průřezových nerovností, pokud se jedná o samoživitelky nebo dlouhodobé neformální pečovatelky, což je často vylučuje z trhu práce nebo je odsuzuje k životu pod hranicí chudoby; vyzývá Radu a Komisi, aby v rámci iniciativ zaměřených na mladé lidi a zaměstnanost připravovaných na období po roce 2022 zvážila orientační minimální cíle pro podporu mladých žen a individualizované systémy pomoci těmto ženám; vyzývá Komisi, aby v zájmu podpory mladých rodičů samoživitelů spolupracovala s členskými státy na spojení vnitrostátních akčních plánů týkajících se záruky pro děti s opatřeními na podporu integrace pracovní síly na vnitrostátní, regionální a místní úrovni;

31. připomíná, že pro mladé lidi náležející ke zranitelným skupinám, jako jsou mladí lidé se zdravotním postižením a mladí lidé z početných rodin, je důležitý přístup k důstojnému a cenově dostupnému bydlení a individualizovaným sociálním službám; žádá Komisi, aby spolupracovala s členskými státy na programech zaměřených na mladé lidi známých pod označením „bydlení především“, které jsou doplněny službami v oblasti zaměstnanosti a sociálními a zdravotnickými službami; zdůrazňuje význam soukromých a veřejných investic do sociální infrastruktury určené mladým lidem; vítá Evropskou platformu pro boj proti bezdomovectví, kterou zahájila Komise a jejímž základním cílem je odstranit do roku 2030 bezdomovectví, i potenciál, který tato platforma představuje pro mladé lidi; vyzývá členské státy a Komisi, aby přijaly opatření a zavedly programy pro mladé lidi, kteří dosáhnou věku 18 let a u nichž hrozí, že zůstanou bez domova, zejména pokud jde o zvláště ohrožené skupiny, jako jsou bezdomovci z komunity LGBTIQ+; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že posílená záruka pro mladé lidi přispěje k řešení problému bezdomovectví mladých lidí, který v mnoha zemích EU narůstá;

32. vybízí Komisi, aby se zabývala hlavními překážkami, které brání mladým lidem ve vstupu do zemědělství, jako je přístup k půdě, financím, znalostem a inovacím;

33. se znepokojením si všímá zhoršujících se podmínek, v nichž žije řada mladých lidí obecně a zejména zranitelní mladí lidé, kteří již tak trpí dlouhodobou nezaměstnaností a sociálním vyloučením, jako jsou např. Romové, mladí lidé se zdravotním postižením, mladí lidé z komunity LGBTIQ+ a mladí migranti, a vyzývá ke koordinovanému přístupu při vytváření příležitostí pro jejich sociální začlenění a k nabízení těchto příležitostí v rámci posílené záruky pro mladé lidi, ESF+ a nástroje pro oživení a odolnost;

34. vyzývá evropské orgány a členské státy, aby zajistily nediskriminační začlenění všech politik zaměřených na mladé lidi a zohlednily rozmanitost mladých lidí v Evropě a výzvy, kterým čelí;

o

o o

35. pověřuje svou předsedkyni, aby předala toto usnesení Radě a Komisi.

(1) Úř. věst. L 23, 27.1.2010, s. 35.

(2) Úř. věst. C 316, 6.8.2021, s. 2.

(3) Úř. věst. C 395, 29.9.2021, s. 101.

(4) Úř. věst. C 465, 17.11.2021, s. 82.

(5) Úř. věst. C 15, 12.1.2022, s. 184.

(6) Úř. věst. C 202, 28.5.2021, s. 31.

(7) Úř. věst. C 67, 8.2.2022, s. 90.

(8) Úř. věst. C 506, 15.12.2021, s. 94.

(9) Úř. věst. C 67, 8.2.2022, s. 186.

(10) Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17.

(11) Moxon D., Bacalso C. a Șerban A. M., Až skončí pandemie: dopad COVID-19 na mladé lidi v Evropě, Evropské fórum mládeže, Brusel, 2021.

(12) Úř. věst. C 456, 18.12.2018, s. 1.

(13) Úř. věst. C 372, 4.11.2020, s. 1.

(14) Přijaté texty, P9_TA(2021)0430.

(15) Úř. věst. C 465, 17.11.2021, s. 110.

(16) Přijaté texty, P9_TA(2021)0385.

(17) Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti, Evropská hospodářská prognóza – podzim 2021, Evropská komise, 2021.

(18) Eichhorst, W., Hinte H. a Rinne, U., politický dokument IZA č. 65: „Youth Unemployment in Europe: What to Do about It?“Intereconomics, 2013, 48 (4), s. 230–235.

(19) Baptista, I., Marlier, E. a kol., Social protection and inclusion policy responses to the COVID-19 crisis – An analysis of policies in 35 countries (Sociální ochrana a reakce politiky začleňování na krizi COVID-19 – analýza politik v 35 zemích), Evropská síť pro sociální politiku, Brusel 2021.