CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
Brusel, dne 21.1.2009 
SEK(2009) 47 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
 
Průvodní dokument ke 
Návrh  
 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
 
o ohlašovacích formalitách lodí p řiplouvajících do p řístavů členských stát ů Společenství 
nebo odplouvajících z nich  a kterou se zrušuje sm ěrnice 2002/6/ES 
 
Zpráva o hodnocení dopadu r ůzných možností na zjednodušení/omezení/odstran ění 
správních postup ů pro pobřežní námo řní dopravu a provád ění evropského prostoru 
námořní dopravy bez p řekážek 
  
SHRNUTÍ ZPRÁVY O POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
{KOM(2009) 11 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 46}  
CS 1   CS SHRNUTÍ 
Rychle se rozvíjející hustá silni ční doprava a s ní související p řetížení silnic, nehody a 
znečištění představují hlavní hospodá řské, sociální a environmentální problémy, které by 
měla vyřešit politika podpory pob řežní námo řní dopravy. Evropa pot řebuje účinný systém 
dopravy kombinující výhody všech druh ů dopravy s cílem udržet a zvýšit 
konkurenceschopnost a prosperitu v s ouladu s Lisabonskou agendou a s p řezkumem Bílé 
knihy o evropské doprav ní politice v polovin ě období. 
Složité správní postupy zamezují rychlejšímu rozvoji pob řežní námo řní dopravy. P říslušné 
správní postupy mají negativní hospodá řské důsledky, zejména pokud jde o náklady spojené 
se správními pr ůtahy, častými nebo pravidelnými kontrolami a časem vynaloženým na 
přípravu dokumentace a jednotlivých postup ů. Tato složitost rovn ěž snižuje atraktivnost 
tohoto druhu dopravy a zp ůsobuje, že pob řežní námo řní doprava nem ůže plně přispívat k 
účinnosti a udržitelnosti ev ropského dopravního systému. 
Zatímco se odstra ňování překážek v rámci silni ční dopravy stalo skute čností, vnit řní trh v 
rámci Evropské unie není v p řípadě pobřežní námo řní dopravy zdaleka dokon čen. 
V rámci konceptu evropského prostoru námo řní dopravy bez p řekážek zhodnotily útvary 
Komise hlavní správní a dokumenta ční postupy pro pob řežní námo řní dopravu s cílem je 
zjednodušit, omezit nebo p řípadně odstranit, pokud jde o dopravní činnosti mezi jednotlivými 
přístavy EU. 
Byly prozkoumány zejména tyto postupy: 
• Celní režimy (v četně zjednodušených postup ů); 
• Postupy vykazování lodí; 
• Veterinární a fytosanitární postupy; 
• Přeprava nebezpe čných věcí. 
Byla zvážena rovn ěž další opat ření: 
• Elektronický p řenos správních údaj ů; 
• Jednotná p řepážka pro všechny správní formality; 
• Jednotné kontrolní místo;  
• Osvědčení o výjimce z povinných lodivodských služeb;  
• Alternativní administrativní jazyk; 
• Místa v p řístavech ur čená pro pob řežní námo řní dopravu. 
Byly zváženy tyto možnosti politiky: 
– Současný stav jako základní scéná ř; 
CS 2   CS – Zjednodušení individuálních správních formalit p řípad od případu; 
– Právní akt založený na koordinovaném souboru opat ření, který by zjednodušil, 
omezil nebo p řípadně odstranil správní formalit y pro lodi plující mezi p řístavy EU 
v souladu s modelem vnit řního trhu pozemní dopravy. 
Hodnocení dopadu t ěchto možností bylo založeno na mnohých p ředpokladech p řijatých v 
rámci důkladného zohledn ění příspěvků všech zú častněných stran. Hodnocení p řesvědčivě 
poukazuje na to, že správní zjednodušení p řináší jasné výhody a odv ětví námořní dopravy by 
nemělo být vylou čeno ze všeobecného režimu volného pohybu pro pozemní dopravu. 
Iniciativa obdržela od p říslušných zú častněných stran plnou podporu a p ředstavuje jeden ze 
základních kamen ů nedávného sd ělení o integrované námo řní politice („modrá kniha“). 
Zúčastněné strany se domnívají, že nejenom skute čné průtahy, ale i jejich riziko p ředstavuje 
závažné omezení používání pob řežní námo řní dopravy. Spolehlivost a dochvilnost jsou 
nejdůležitějšími faktory. Navrhovanými opat řeními se zlepší, a to v rámci p řiměřených 
nákladů pro spole čnost. Sjednocení správních formalit uplat ňovaných v námo řní doprav ě v 
rámci EU s ostatními druhy p řiláká více p řepravců využívající námo řní dopravy. 
Je proto vhodné, aby Komise p řijala akční plán na zjednodušení stávajících správních 
postupů, případně některé z nich úpln ě odstranila. Ak ční plán obsahuje tato krátkodobá 
opatření: 
– Racionalizace podávání zpráv a formulá řů týkajících se lodí a zboží, které vyžaduje 
směrnice 2002/6/ES (formality pro lod ě připlouvající do p řístavu a odplouvající 
z něj), 2000/59/ES (p říjem lodního odpadu a zbytk ů), 2002/59/ES (sledování 
plavidel) a na řízení (ES) č. 725/2004 (námo řní bezpečnost). 
– Odstraňování požadavku systematických kontrol a dokumentace ze strany celního 
orgánu v p řípadě zboží převáženého mezi p řístavy EU v souladu s vnitrozemskou 
dopravou. Opat ření si vyžaduje zm ěny provád ěcího ustanovení celního kodexu 
Společenství1 a mělo by vstoupit v platnost do roku 2010. 
– Pokud jde o právní p ředpisy týkající se veterinárních p řípravků a přípravků na 
ochranu rostlin, m ěly by být v roce 2009 p řijaty směry s cílem urychlit kontroly 
dokumetcae ve sm ěrnicích 89/662/EHS2, 90/425/EHS3 a 2000/29/ES4. 
Bude třeba zavést další podp ůrná opatření, zejména: 
– Posílit elektronický p řenos správních údaj ů; 
                                                 
1 Na řízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992 a na řízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
450/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví celní kodex Spole čenství, Úř. věst. L 145, 4.6.2008, 
s. 1. 
2 Sm ěrnice Rady ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnit ř Společenství s 
cílem dotvo ření vnitřního trhu Ú ř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13. 
3 Sm ěrnice Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v 
obchodu s n ěkterými živými zví řaty a produkty uvnit ř Společenství s cílem dotvo ření vnitřního trhu, 
Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29. 
4 Sm ěrnice Rady 2000/29/ES ze dne 8. kv ětna 2000 o ochranných opat řeních proti zavlékání organism ů 
škodlivých rostlinám nebo rostlinným produkt ům do Spole čenství a proti jejich rozši řování na území 
Společenství, Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1. 
CS 3   CS – Zřídit jednotnou správní p řepážku; 
– Zjednodušit námo řní přepravu nebezpe čných věcí provedením rovnocennosti mezi 
určitými předpisy IMDG (p řeprava nebezpe čných věcí) a pravidly ADR/RID 
(přeprava nebezpe čných věcí silniční nebo železni ční dopravou). 
První dvě opatření by se mohla provést a koordinovat v rámci širších návrh ů, zejména t ěch, 
které budou zahrnuty do ak čního plánu na z řízení elektronických systém ů pro námo řní 
dopravu v roce 2009. 
Členským stát ům by rovn ěž měla být poskytnuta doporu čení týkající se provád ění dalších 
podpůrných opat ření, a to vždy, kdy je to v rámci místních podmínek možné u činit účinným 
způsobem, zejména: 
– Koordinovat inspekce, které v p řístavech vykonávají r ůzné správní orgány (podle 
zásady jednotné správní p řepážky); 
– Rozšířit působnost osv ědčení o výjimce z povinných lodivodských služeb;  
– Zavést ve správní komunikaci pou žívání jazyka, který se na mo ři používá nejvíce 
jako alternativu k národním jazyk ům; 
– Vytvořit místa v p řístavech ur čená pro pob řežní námo řní dopravu v p řípadě, že by se 
tak zjednodušily operace  tohoto druhu dopravy. 
Tato kombinace a koordinované provád ění opatření umožní ušet řit náklady a zlepší 
produktivitu, p řičemž se zachová dostupnost základních informací. 
Informace o zboží podle celních režim ů a jiných druh ů dohledu (živo čišné, veterinární 
přípravky a p řípravky na ochranu rostlin), budou i nadále dostupné a budou se muset p ředložit 
při náhodných kontrolách. 
V rámci balíku opat ření se umožní sn ížení správní zát ěže odhadované na 2,4 miliardy EUR. 
Environmentální p řínosy jsou odhadovány na 182–365 milion ů EUR během období 2009–
2040. Náklady na navržení, vybudování a provedení opat ření se odhadují na 617 milion ů 
EUR. Náklady se rozd ělí mezi hospodá řské subjekty, což jsou v zásad ě přístavní orgány a 
lodní dopravní spole čnosti. Náklady pro vnitrostátní sp rávní orgány budou zanedbatelné. 
Tento přístup s sebou nenese riziko snížení norem. Budou tak zachovány základní cíle celního 
režimu a na řízení týkající se bezpe čnosti. 
Podnikům v radě členských stát ů se tak napom ůže při snižování náklad ů, a tím následn ě 
rovněž spotřebitelům.