(2)Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik v hospodářské a měnové unii by Řecko jakožto členský stát, jehož měnou je euro, mělo zajistit, aby doporučení pro eurozónu, jak je promítnuto do níže uvedených doporučení č. 1 a 2, bylo plně a včas provedeno. Doporučení pro eurozónu pomohou naplnit zejména reformy v souladu se závazky po ukončení programu a zaměření hospodářské politiky týkající se investic na uvedené specifické oblasti.

(3)Dne 27. února 2019 byla zveřejněna zpráva o Řecku pro rok 2019. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Řecko učinilo v plnění svých národních cílů v rámci strategie Evropa 2020. Součástí zprávy byl rovněž hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011, jehož výsledky byly taktéž zveřejněny dne 27. února 2019. Komise na základě své analýzy dospěla k závěru, že se Řecko potýká s nadměrnou makroekonomickou nerovnováhou. Zjištěná nadměrná nerovnováha souvisela zejména s vysokým veřejným dluhem, negativní čistou investiční pozicí vůči zahraničí, vysokými úvěry v selhání na rozvahách bank a stále vysokou mírou nezaměstnanosti. Hluboké institucionální a strukturální reformy, které byly zahájeny v posledních letech k modernizaci ekonomiky a státu, budou navíc vyžadovat mnoho let soustavného provádění, než se jejich dopad plně projeví.

(4)Dne 26. dubna 2019 předložilo Řecko svůj národní program reforem na rok 2019 a dne 30. dubna 2019 svůj program stability z roku 2019. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány současně.

(5)V souladu s článkem 23 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 může Komise členský stát požádat, aby svou dohodu o partnerství a příslušné programy přezkoumal a navrhl změny, je-li to nezbytné, aby se podpořilo provádění příslušných doporučení Rady. Podrobnosti o tom, jak bude Komise uvedené ustanovení používat, byly uvedeny v pokynech k uplatňování opatření propojujících účinnost ESI fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí.

(6)Na Řecko se v současnosti vztahuje preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu a přechodné pravidlo pro zadlužení. Tato země by si rovněž měla nadále udržovat zdravou fiskální pozici, která jí zajistí splnění cíle primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP v roce 2018 a ve střednědobém horizontu, jak je stanoveno v rozhodnutí (EU) 2017/1226 dne 30. června 2017. Na jaře roku 2018 nevydala Rada pro Řecko v rámci evropského semestru doporučení, jelikož v souladu s článkem 12 nařízení (EU) č. 472/2013 bylo v té době Řecko jakožto stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu osvobozeno od sledování a posuzování v rámci evropského semestru. Rámec po ukončení programu pro Řecko s sebou nese aktivaci posíleného dohledu spolu se začleněním Řecka do rámce evropského semestru pro koordinaci hospodářských a sociálních politik a maximalizaci synergií mezi posíleným dohledem a postupy v rámci evropského semestru.

(7)Ve svém programu stability z roku 2019 plánuje vláda na období 2019–2022 celkový přebytek státního rozpočtu ve výši 1,1 % a 1,7 % HDP. Vláda stanovila střednědobý rozpočtový cíl – počínaje rokem 2020 dosáhnout rozpočtového přebytku ve výši 0,25 % HDP ve strukturálním vyjádření. Na základě přepočteného strukturálního salda se plánuje překročení střednědobého rozpočtového cíle v průběhu celého programového období a očekává se pozvolný pokles poměru hrubého vládního dluhu k HDP na 153,3 % v roce 2022. Makroekonomický scénář, z něhož tyto rozpočtové projekce vychází, byl schválen nezávislým orgánem, a je příznivý. Na základě prognózy Komise z jara 2019 se očekává, že strukturální saldo zaznamená přebytek ve výši 1,9 % HDP v roce 2019 a 0,8 % HDP v roce 2020, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Předpokládá se, že veřejné zadlužení bude mít i nadále jasnou sestupnou tendenci a v roce 2019 bude v souladu s přechodným pravidlem pro zadlužení a v roce 2020 s pravidlem pro zadlužení. Na základě prognózy Komise z jara 2019, a tedy bez ohledu na nová opatření, která byla přijata po datu uzávěrky, se očekává, že Řecko v letech 2019 a 2020 celkově splní ustanovení Paktu o stabilitě a růstu. Ze stejného důvodu se má za to, že Řecko splní cíl primárního přebytku ve výši 3,5 % HDP, který se sleduje na základě rámce posíleného dohledu.

(8)Součástí programu stability ani prognózy Evropské komise z jara 2019 nejsou nová trvalá opatření, která byla oznámena a přijata krátce po jejich předložení a datu uzávěrky. Komise odhaduje, že v roce 2019 a v následujících letech překročí fiskální dopad těchto opatření 1,0 % HDP. Usoudila rovněž, že přijetí těchto nových opatření představuje riziko s ohledem na dohodnutý cíl primárního přebytku, který se sleduje na základě rámce posíleného dohledu a je stanoven v rozhodnutí (EU) 2017/1226 ze dne 30. června 2017. Navíc se očekává, že nová opatření sníží strukturální saldo, což vede k obavám, zda bude v roce 2020 dosaženo střednědobého rozpočtového cíle. Na podzim roku 2019 však bude provedeno přehodnocení, jehož součástí bude revize použitelné referenční hodnoty pro míru růstu čistých výdajů v roce 2020. Dle předpovědi bude dluh sektoru vládních institucí nadále klesat, plnění doporučené hodnoty pro snižování dluhu by však mohlo být ohroženo. V důsledku nově přijatých opatření bude situaci třeba na podzim přehodnotit. V návaznosti na úspěšné ukončení programu finanční pomoci v rámci Evropského mechanismu stability je Řecko předmětem dohledu po ukončení programu, jenž je součástí procesu evropského semestru, a posíleného dohledu v souladu s nařízením (EU) č. 472/2013. Aktivace posíleného dohledu pro Řecko potvrdila, že ve střednědobém horizontu musí Řecko nadále přijímat opatření k řešení příčin či možných příčin makroekonomické nerovnováhy a současně s tím také provádět strukturální reformy na podporu silného a udržitelného hospodářského růstu. Na zasedání Euroskupiny dne 22. června 2018 se Řecko zavázalo, že bude pokračovat ve všech hlavních reformách přijatých v rámci programu až do jejich úplného dokončení. Řecko se též zavázalo k provádění konkrétních opatření v oblasti fiskálních a fiskálně-strukturálních politik, sociálního zabezpečení, finanční stability, trhu práce a výrobkového trhu, privatizace a veřejné správy. Řecko čtvrtletně podává zprávy o pokroku, přičemž provádí své závazky pod posíleným dohledem s tím, že příznivá zpráva může každých šest měsíců vytvořit podmínky pro opatření ke snížení dluhového břemene ve výši 0,7 % HDP ročně. Uvolnění první tranše politicky podmíněných dluhových opatření ve výši 970 milionů EUR Euroskupina odsouhlasila v dubnu 2019. Třetí zpráva o posíleném dohledu, která hodnotí pokrok, jenž Řecko učinilo v provádění svých závazků, byla zveřejněna dne 5. června 2019.

(9)Reformy, které zlepšují podnikatelské prostředí a kvalitu institucí, zejména efektivnost soudnictví, by podpořily ekonomickou odolnost Řecka, zlepšily platební kázeň, a měly by mít významný dopad na investiční rozhodnutí a schopnost přilákat podniky. Navzdory nedávným zlepšením se řecký soudní systém stále potýká s problémy a vykazuje neefektivitu, jelikož přijetí rozhodnutí je často zdlouhavé, a nevyřízené případy negativně ovlivňují produktivitu soudů. Další cílená opatření v této oblasti jsou tedy zásadní také proto, aby usnadnila hladké fungování finančního systému a pomohla využít investiční potenciál.

(10)Několikaleté období nedostatku investic vedlo v Řecku k závažným investičním mezerám. Zvyšování investic podporujících růst bude mít zásadní význam pro posilování dlouhodobého růstu a snižování regionálních rozdílů. Ve zprávě o zemi byly identifikovány prioritní oblasti pro investice veřejného a soukromého sektoru.

(11)Vyšší investice do vzdělávání a odborné přípravy mají zásadní význam pro zlepšení produktivity Řecka a dlouhodobý růst podporující sociální začlenění, jakož i pro odstranění překážek růstu v inovativních odvětvích. Řecký vzdělávací systém čelí několika problémům s nedostatečnými zdroji, nízkou autonomií, nedostatečnými základními dovednostmi (včetně těch digitálních) a přetrvávajícím nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Na všech úrovních ve velké míře chybí vyvozování odpovědnosti a monitoring, které jsou nezbytné pro zlepšování kvality vzdělávacího systému. Základem udržitelného růstu je podpora kvalitního inkluzivního vzdělávání a odborné přípravy, vytváření užších vazeb mezi vzděláváním a potřebami trhu práce, zlepšování atraktivity odborného vzdělávání a přípravy a zvyšování účasti na celoživotním učení.

(12)Podíl dlouhodobě nezaměstnaných, kteří v roce 2018 představovali 70 % nezaměstnaných v Řecku, je velice vysoký a znepokojení vyvolává i vysoká nezaměstnanost mladých lidí a nízká účast žen na trhu práce. Intervence by se měly zaměřovat na zlepšování vyhlídek na zaměstnání, podporu účasti na trhu práce a podporu podmínek pro vytváření pracovních míst. Účinný sociální dialog a odpovědné sociální partnerství mohou v Řecku podporovat prostředí pro provádění dlouhodobých reforem, které si jejich účastníci vezmou za své, což povede k lepšímu fungování trhu práce.

(13)Pro Řecko je charakteristická vysoká míra nerovnosti příjmů a země má nejnižší dopad sociálních transferů na snížení rizika chudoby v EU (15,83 % v roce 2017 oproti průměru EU ve výši 33,98 %). Investice by se měly zaměřit na zlepšení přístupu k inkluzivním, dostupným a vysoce kvalitním sociálním službám, jakož i na rozvoj center denní péče. Podpora nejchudších osob a podpora sociální integrace dětí ohrožených chudobou, osob se zdravotním postižením, migrantů a uprchlíků, poskytovaná s ohledem na zeměpisné rozdíly, by zlepšila sociální začleňování v Řecku.

(14)Řecko v roce 2017 zahájilo dalekosáhlou reformu systému primární zdravotní péče, která má zásadní význam pro zajištění její dostupnosti a vyžaduje soustavné investice prostřednictvím zavedení místních center zdravotní péče (tzv. „TOMY“ center).

(15)Řecký dopravní systém čelí závažným výzvám, jelikož se z velké části opírá o silniční síť, a je tedy silně závislý na ropě, přičemž všechna hlavní spojení obsluhují trasu mezi městy Atény a Soluň. Náklady na dopravu jsou i nadále vysoké, přičemž kvalita služeb, bezpečnostní normy a rozšíření inteligentního dopravního systému zůstávají na nízké úrovni. Zapotřebí jsou nové investice pro rozšíření multimodální dopravy a podporu regionální integrace a rozvoje měst.

(16)Hlavní oblastí, do které je zapotřebí dále investovat s cílem sladit normy ochrany životního prostředí Řecka s ostatními zeměmi EU, je zpracování pevného odpadu a čištění městských a průmyslových odpadních vod. Hlavním strukturálním problémem i nadále zůstává nakládání s pevným odpadem, jelikož Řecko výrazně závisí na skládkování a mechanicko-biologickém zpracování namísto využívání modernějších postupů. Podíl recyklovaného komunálního odpadu navíc představuje pouze třetinu průměru EU. Investice jsou rovněž zapotřebí pro zlepšení čištění vod, boj proti zasolování podzemních vod a podpůrná opatření zaměřená na předcházení povodním a obnovení přirozeného toku řek.

(17)Nedostatečně rozvinuté infrastruktury zvyšují náklady na energii pro podniky a domácnosti a brzdí využívání energie z obnovitelných zdrojů. V této souvislosti Řecko čelí specifické výzvě v oblasti propojení elektrické přenosové soustavy na některých ostrovech a spojení se sousedními zeměmi. Další rozvoj komerční plynárenské infrastruktury by přispěl k růstu trhu. Reforma trhu s plynem i trhu s elektřinou by měla usilovat o využití příležitostí, které tyto nové infrastruktury nabízí.

(18)Digitální transformace hospodářství a společnosti je i nadále náročná, jelikož dostupnost vysokorychlostních širokopásmových sítí je špatná a digitální dovednosti se nachází hluboko pod průměrem EU. Řecko potřebuje zejména investovat do informační a komunikační technologie a rovněž kompenzovat propad investic z období krize. Nedostatečné širokopásmové připojení s vyšší rychlostí brzdí dynamické podniky orientované na vývoz. Investice do inovací a dovedností občanů nestačí k podpoře růstu produktivity a nedostatečné digitální dovednosti obyvatelstva obecně vytváří překážky při hledání zaměstnání a brání rozvoji inovativních podniků.

(19)Pro stimulaci tržně zaměřených investic do výzkumu a vývoje, které nadále zůstávají na nízké úrovni a mají nepříznivý vliv na růstový potenciál Řecka, je nezbytné obnovení strategií „inteligentní specializace“ na vnitrostátní a regionální úrovni a přijetí dalších opatření k řešení nejpalčivějších slabin systému výzkumu a inovací. Pokroku na poli vědecké excelence brání nízká míra veřejného výzkumu a vývoje, neexistence systémů financování založených na výkonu a slabé propojení mezi vědou a podniky. Vyšší investice jsou zapotřebí i pro zvýšení míry technologického rozvoje, která se odráží ve velmi nízkém počtu patentů v porovnání s ostatními členskými státy, a aby bylo možné plně využít potenciál začínajících a rychle se rozvíjejících podniků.

(20)Průřezovým tématem jsou investice do obnovy sociálně slabých městských částí, ostrovů a hornatých území, které jsou nezbytné pro vyrovnání ztráty a zhoršené kvality fyzického a lidského kapitálu země během hospodářské krize. Konkrétní krátkodobou až střednědobou prioritou je udržitelná obnova znevýhodněných a/nebo deindustrializovaných oblastí v městských aglomeracích Atény-Piraeus a Soluň a v hlavních okrajových městských centrech (Patras, Heraklion, Larissa, Ioannina, Agrinion a Chalkis). Do dlouhodobých priorit patří rozvoj udržitelných výrobních činností, modernizace systémů mobility a bezpečnostních systémů, energetická účinnost a obnovitelná energie, ochrana životního prostředí a zlepšení odolnosti vůči přírodním rizikům a sociálně-ekonomickým krizím. Intervence by se měly zaměřit také na sociální začleňování, integraci migrantů, osvojování dovedností za účelem snižování nezaměstnanosti a na kulturní aktivity s cílem zvýšit atraktivitu znevýhodněných oblastí. Řešení těchto problémů prostřednictvím integrovaných strategií obnovy měst by zajistilo co nejvyšší šance na dosažení nejlepších hospodářských, sociálních a environmentálních výsledků.

(21)K řešení některých nedostatků, které jsou uvedeny v doporučeních, zejména v oblastech, které jsou zahrnuty do přílohy D zprávy o Řecku, by mohlo přispět programování fondů EU na období 2021–2027. Řecko by tedy mohlo fondy co nejlépe využít ve vztahu k určeným odvětvím a s ohledem na regionální rozdíly. Důležitým faktorem pro úspěšnost investic je posílení správní kapacity k řízení zmiňovaných fondů.

(22)V kontextu evropského semestru 2019 provedla Komise komplexní analýzu hospodářské politiky Řecka, kterou zveřejnila ve své zprávě o Řecku pro rok 2019. Posoudila také program stability z roku 2019 a národní program reforem na rok 2019. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Řecku, ale také jejich soulad s unijními pravidly a pokyny. Odráží se zde potřeba posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v Unii tím, že do rozhodování členských států v budoucnu budou zahrnuty vstupy na úrovni Unie.