EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 25.11.2021 COM(2021) 734 final 2021/0375(COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací (přepracované znění) {SEC(2021) 577 final} - {SWD(2021) 359 final} - {SWD(2021) 360 final}



DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU Odůvodnění a cíle návrhu Demokracie je jednou ze základních hodnot, na nichž je založena Evropská unie. V zájmu zajištění fungování zastupitelské demokracie na evropské úrovni Smlouvy stanoví, že občané Evropské unie jsou přímo zastoupeni v Evropském parlamentu. Zásadní úlohu v zastupitelské demokracii hrají politické strany, které vytvářejí přímou vazbu mezi lidmi a politickým systémem. Podle článku 10 Smlouvy o Evropské unii přispívají politické strany na evropské úrovni „k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie“. Tentýž princip je vyjádřen v čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie. Prioritou Komise je dát evropské demokracii nový impuls. Jak bylo oznámeno v politických směrech předsedkyně von der Leyenové, pracovní program Komise na rok 2021 obsahuje návrhy na zavedení jasnějších pravidel financování evropských politických stran a zlepšení transparentnosti sponzorovaného politického obsahu („politická reklama“). Potřebu přezkoumat právní předpisy týkající se financování evropských politických stran a zajistit větší transparentnost v politické reklamě a komunikaci, jakož i v obchodních činnostech, které s nimi souvisejí, zdůrazňuje Akční plán pro evropskou demokracii . Cílem je, aby voliči, občanská společnost a odpovědné orgány mohli jasně identifikovat zdroj a účel takové reklamy. Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1141/2014 ze dne 22. října 2014 upravuje status a financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Zabývá se především respektováním hodnot, na nichž je založena EU, včetně demokracie a základních práv. Na základě hodnocení uplatňování uvedeného nařízení provedeného Evropským parlamentem a Komisí v souladu s doložkou o přezkumu nařízení (článek 38) byla zjištěna řada nedostatků, které evropským politickým stranám a nadacím brání v plném plnění jejich poslání přispívat k utváření evropského politického prostoru. Stávající právní rámec navíc dostatečně neřeší potřebu transparentnosti politické reklamy, která má zásadní význam pro spravedlivou demokratickou diskusi a svobodné a spravedlivé volby. Jak bylo zdůrazněno mimo jiné ve zprávě Komise z roku 2020 o volbách do Evropského parlamentu v roce 2019, je potřeba v tomto ohledu učinit více. Komise proto předkládá návrh na změnu nařízení č. 1141/2014 s cílem i) zlepšit finanční životaschopnost evropských politických stran a nadací, ii) usnadnit jejich interakci s vnitrostátními členskými stranami, aby se evropské politické strany mohly snáze účastnit vnitrostátních kampaní týkajících se témat EU, iii) odstranit zbývající nedostatky týkající se zdrojů a transparentnosti financování (zejména darů a financování ze zemí mimo EU), iv) snížit nadměrnou administrativní zátěž a v) zvýšit právní jistotu. Kromě toho jsou navrhovány konkrétní změny nařízení s cílem zaručit vysoké standardy transparentnosti, které se zabývají nově vznikajícím prostředím internetových politických kampaní, rizikem zahraničního vměšování a porušováním pravidel ochrany údajů v politické reklamě. Tento návrh vychází z relevantních zkušeností a spolupráce mezi členskými státy a orgány EU za účelem podpory svobodných a spravedlivých voleb v Evropské unii a boje proti dezinformacím a jiným formám manipulace s informacemi a zásahů do evropské demokracie. Aby se zajistilo, že volby do Evropského parlamentu v roce 2024 budou probíhat v souladu s nejvyššími demokratickými standardy, musí změny tohoto nařízení vstoupit v platnost a být členskými státy plně provedeny do jara 2023, tj. jeden rok před volbami. Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky Tato iniciativa úzce souvisí s probíhající prací na ostatních iniciativách, které jsou součástí balíčku týkajícího se transparentnosti a demokracie v rámci pracovního programu Komise na rok 2021. Byla připravena v rámci Akčního plánu pro evropskou demokracii, který zahrnuje řadu iniciativ na podporu integrity voleb a demokratické účasti, a je součástí priority předsedkyně, jíž je dát nový impuls evropské demokracii. Vychází z volebního balíčku Komise z roku 2018 a z práce Evropské sítě pro volební spolupráci, kterou Komise zřídila. Byla vypracována souběžně s iniciativou Komise v rámci balíčku opatření týkajících se transparentnosti a demokracie, jejímž cílem je regulovat transparentnost a cílení politické reklamy. Tím, že tato iniciativa zajišťuje harmonizovanou vysokou úroveň transparentnosti politické reklamy, přispívá k fungování vnitřního trhu a pomáhá odstraňovat a předcházet překážky bránící poskytování služeb politické reklamy v celé Unii. Jejím cílem je rovněž stanovit harmonizovaná omezení týkající se používání určitých technik cílení při šíření politické reklamy s cílem zajistit ochranu jednotlivců, jejichž osobní údaje jsou v této souvislosti zpracovávány. Soulad s ostatními předpisy EU v této oblasti politiky Tato iniciativa je v souladu s akčním plánem EU proti dezinformacím, neboť doplňuje ustanovení ke zvýšení transparentnosti placené politické reklamy. Zabývá se financováním, přípravou, umisťováním a šířením politické reklamy evropskými politickými stranami. Vztahuje se na online i offline činnosti a doplňuje stávající pravidla EU, včetně obecného nařízení o ochraně osobních údajů, které stanoví přísné standardy ochrany údajů vztahující se na politickou reklamu, jakož i konkrétní požadavky týkající se odpovědnosti, které se vztahují na evropské politické strany.

Doplňuje rovněž návrh aktu o digitálních službách, který obsahuje určité obecné povinnosti týkající se transparentnosti, jež se vztahují na internetové zprostředkovatele, pokud jde o transparentnost internetové reklamy a širší rámec EU pro trh digitálních služeb. Tato iniciativa zajišťuje větší ochranu finančních zájmů Unie tím, že odstraňuje tříměsíční období mezi vydáním rozhodnutí o zrušení registrace úřadem a vstupem dotčeného rozhodnutí v platnost. Evropský parlament kromě toho za jeden z důvodů finančních nesrovnalostí ze strany evropských politických stran a nadací označil omezené kategorie příjmů uznané nařízením č. 1141/2014. Tento problém bude vyřešen zavedením dodatečné kategorie příjmů („vlastní zdroje“). Navrhovaná iniciativa je v souladu s úsilím, které EU vynakládá externě na podporu politických stran, zastupitelské demokracie a politického pluralismu, transparentnosti a odpovědnosti, jak je uvedeno v „akčním plánu EU pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024“ a v „tematickém programu pro lidská práva a demokracii na období 2021–2027“. Volební mise EU sledují volební kampaně, financování politických stran a kampaní a podávají o nich zprávy a mohou partnerským zemím v tomto ohledu doporučit opatření ke zlepšení jejich regulačního rámce. 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA Právní základ Návrh je založen na článku 224 Smlouvy o fungování Evropské unie, který svěřuje Evropskému parlamentu a Radě pravomoc řádným legislativním postupem stanovit pravidla, kterými se řídí politické strany na evropské úrovni podle čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii, a zejména pravidla pro jejich financování, a na článku 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii. Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) Jelikož stávající nařízení zavádí systém na úrovni EU, včetně zvláštní evropské právní subjektivity stran a nadací a financování z rozpočtu EU, lze případné nedostatky tohoto systému odstranit pouze prostřednictvím právního předpisu EU. Opatření ze strany samotných členských států nepředstavují vhodnou možnost. Úroveň EU je jedinou úrovní, na níž lze stanovit pravidla upravující status a financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Navrhované cílené změny jsou proto plně v souladu se zásadou subsidiarity. Při stanovení možných reformních opatření Komise pečlivě uvážila zásady obsažené v protokolu č. 2 připojeném ke Smlouvám. Proporcionalita Navrhovaná cílená opatření nepřekračují rámec toho, co je nezbytné k dosažení dlouhodobého cíle rozvoje a posílení evropské demokracie a legitimity orgánů EU posílením účinnosti a odpovědnosti evropských politických stran a evropských politických nadací jakožto demokratických aktérů. Návrh je tedy v souladu se zásadou proporcionality. Volba nástroje Vzhledem k nutnosti aktualizovat znění, zastaralé odkazy a ustanovení je vhodné nařízení přepracovat. Vzhledem k tomu, že cílem tohoto návrhu je přepracovat nařízení Evropského parlamentu a Rady, je nejvhodnějším právním nástrojem tentýž právní nástroj. 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů Legislativní návrh vychází z hodnotící zprávy vypracované Komisí podle článku 38 nařízení č. 1141/2014. Zohledňuje rovněž zprávu, kterou z vlastního podnětu podle článku 38 nařízení č. 1141/2014 vypracoval Evropský parlament.

Konzultace se zúčastněnými stranami Během přípravy tohoto návrhu Komise vedla intenzivní dialog a konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami, včetně evropských politických stran a nadací. Uspořádala několik setkání se zástupci evropských politických stran a nadací, Evropského parlamentu (poslanci, politickými skupinami a útvary) a Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace, jakož i s národními odborníky a zástupci příslušných vnitrostátních orgánů. Tento legislativní návrh rovněž vychází z výsledků otevřených veřejných konzultací o Akčním plánu pro evropskou demokracii, o revizi nařízení č. 1141/2014 a o transparentnosti politické reklamy. Sběr informací a využití výsledků odborných konzultací V rámci přípravy tohoto návrhu zadala Komise dvě externí odborné studie: hodnocení stávajícího nařízení a studii o možných dopadech jeho revize. Kromě toho Komise neformálně konzultovala Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace, jakož i schvalující osobu Evropského parlamentu. Posouzení dopadů Byly vypracovány dvě zprávy o posouzení dopadů: jedna týkající se revize nařízení č. 1141/2014 a druhá týkající se transparentnosti politické reklamy. Obě obdržely kladné stanovisko s výhradami Výboru pro kontrolu regulace ze dne 27. září 2021 a 1. října 2021. Základní práva Všechna opatření plánovaná v této revizi mají pozitivní dopad na základní práva. Revize nařízení č. 1141/2014 je plně v souladu se základními právy týkajícími se politické účasti zakotvenými v Listině základních práv Evropské unie a uvádí tato práva v účinnost. Mezi tato práva patří: Svoboda projevu a informací (článek 11) „1. Každý má právo na svobodu projevu. Toto právo zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice. 2. Svoboda a pluralita sdělovacích prostředků musí být respektována.“ Plánovaná opatření zvýší transparentnost, a tím i odpovědnost, a nebudou mít negativní dopad na svobodu projevu, neboť iniciativa nezasahuje do obsahu politických sdělení. Transparentnější a odpovědnější zveřejňování politické reklamy má rovněž pozitivní dopad na ochranu zranitelných skupin před manipulací. Svoboda shromažďování a sdružování (článek 12) „1. Každý má právo na svobodu pokojného shromažďování a na svobodu sdružovat se s jinými na všech úrovních, zejména pokud jde o záležitosti politické, odborové či občanské, což zahrnuje právo každého zakládat na ochranu svých zájmů odbory a vstupovat do nich. 2. Politické strany na úrovni Unie přispívají k vyjadřování politické vůle občanů Unie.“

Vyjasnění finančních pravidel, jimiž se řídí evropské politické strany, a posílení jejich vztahů s vnitrostátními členskými stranami umožní evropským politickým stranám zintenzivnit jejich činnost. To následně podpoří čl. 12 odst. 2 Listiny. Právo volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu (článek 39) „1. Každý občan Unie má právo volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu v členském státě, v němž má bydliště, za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto státu. 2. Členové Evropského parlamentu jsou voleni v přímých a všeobecných volbách svobodným a tajným hlasováním.“ Větší transparentnost zajistí, aby toto právo bylo respektováno a aby lidé měli možnost kontrolovat, zda strana, kterou podporují na úrovni EU, vyjadřuje jejich politickou vůli, jak je stanoveno v článcích 12 a 39. Rovnost žen a mužů (článek 23) „Rovnost žen a mužů musí být zajištěna ve všech oblastech včetně zaměstnání, práce a odměny za práci. Zásada rovnosti nebrání zachování nebo přijetí opatření poskytujících zvláštní výhody ve prospěch nedostatečně zastoupeného pohlaví.“ Začlenění genderového rozměru do revize nařízení zajišťuje soulad s článkem 23 tím, že zaručuje vyvážené zastoupení obou pohlaví v politických stranách. Tato zásada umožňuje přijmout opatření, která povedou k lepšímu zastoupení. Navrhovaná ustanovení článků 3, 4, 18 a 27 nařízení, jejichž cílem je zvýšit transparentnost parity mezi ženami a muži, podpoří článek 23 Listiny. 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY Snížení míry spolufinancování pro evropské politické strany ze současných 10 % na 5 % a nová míra spolufinancování ve výši 0 % za rok konání voleb do Evropského parlamentu si mohou vyžádat poskytnutí dodatečných finančních zdrojů pro evropské politické strany a nadace. O tom však každý rok bude rozhodovat rozpočtový orgán. Rozpočtové důsledky pro Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace jsou podrobně popsány v legislativním finančním výkazu připojeném k tomuto návrhu. Mělo by k tomu dojít prostřednictvím přerozdělení stávajících zdrojů, což bude vyžadovat úpravu plánů pracovních míst přispívajících institucí. Komise by mohla jménem Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace zadat pilotní projekt archivu uvedeného v pozměňovacím návrhu k článku 7 nařízení. Pokud před volbami do Evropského parlamentu v roce 2024 nebudou včas k dispozici potřebné finanční prostředky, mohla by za tímto účelem využít zdroje z programu Občané, rovnost, práva a hodnoty (CERV). 5.OSTATNÍ PRVKY Plány provádění a způsoby monitorování, hodnocení a podávání zpráv Článek 38 nařízení v současné době stanoví následné využití hodnotícího a revizního mechanismu každých pět let. S ohledem na dosavadní zkušenosti bude toto ustanovení mírně pozměněno, aby bylo možné lépe přidělit čas potřebný k provedení tohoto procesu hodnocení. Rovněž má být zaveden samostatný proces hodnocení, pokud jde o provádění postupů týkajících se transparentnosti politické reklamy, aby byla zachována soudržnost s nařízením (EU) 2022/XX [o transparentnosti a cílení politické reklamy]. Změny právního rámce provedené v důsledku této revize budou monitorovány na základě ukazatelů uvedených ve zprávě o posouzení dopadů. Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu Aby mohly evropské politické strany plnit svou úlohu vymezenou v čl. 10 odst. 4 Smlouvy o EU, musí mít možnost vést v Evropské unii přeshraniční kampaně. Definice „evropské politické strany“ v čl. 2 odst. 3 bude změněna tak, aby tento pojem zahrnovala.

Definice evropské politické nadace v čl. 2 odst. 4 bude změněna tak, aby umožňovala organizování činností v oblasti budování kapacit, které by mohly pomoci v Evropě utvářet budoucí politické vedení. Ustanovení čl. 2 odst. 16 a 17 v zájmu zajištění transparentnosti placené politické reklamy zavedou definici politické reklamy a politického reklamního sdělení, a to odkazem na nařízení (EU) 2022/XX o [transparentnosti placené politické reklamy]. Stávající nařízení obsahuje velmi restriktivní definici zdrojů příjmů, která zahrnuje pouze příspěvky nebo dary, což evropským politickým stranám a nadacím ztěžuje kategorizaci a řádné účtování zdrojů, které si samy vytváří. Nový čl. 2 bod 9 proto zavede třetí kategorii zdrojů příjmů souvisejících s finančními příjmy generovanými činností strany nebo nadace. Článek 23 bude změněn tak, aby příjmy z této nové kategorie byly omezeny takovým způsobem, aby nebyly naddimenzované ve vztahu k celkovému rozpočtu daného subjektu. Kromě toho bude doplněn nový čl. 2 bod 10 s cílem vyjasnit pojem „nepřímé financování“ a skutečnost, že jeho zákaz by neměl bránit evropským politickým stranám a nadacím ve spolupráci s jejich členskými stranami a organizacemi. Bude doplněn čl. 3 odst. 1 písm. e) a čl. 3 odst. 2 písm. d) s cílem vyjasnit, že povinnost dodržovat hodnoty, na nichž je založena Unie, uvedené v článku 2 Smlouvy o EU se vztahuje nejen na evropské politické strany a nadace samotné, ale že tyto evropské politické strany a nadace by měly rovněž zajistit, aby dotčené hodnoty respektovaly a dodržovaly i jejich členské strany a organizace. Evropská politika by měla odrážet rozmanitost evropských společností. V zájmu podpory rovnosti žen a mužů budou evropské politické strany zejména povinny zahrnout do svých stanov podle článku 4 své vnitřní předpisy o rovnosti žen a mužů. Článek 21 bude navíc změněn tak, aby zahrnoval požadavek, aby evropské politické strany při podávání žádostí o financování z EU předložily důkazy o zastoupení žen a mužů. Článek 30 bude změněn tak, aby zahrnoval sankce v případě, že evropská politická strana takové důkazy neposkytne. Evropské politické strany se rovněž vyzývají, aby poskytovaly informace o inkluzivnosti a zastoupení menšin v rámci svých členských stran. Článek 4 stanoví, že stanovy evropské politické strany musí obsahovat vnitřní pravidla pro používání politické reklamy. Do nařízení bude vložen článek 5, který stanoví požadavky na transparentnost politické reklamy. Tento článek stanoví povinnosti vztahující se na evropské politické strany, konkrétně: i) poskytovatelé služeb politické reklamy, s nimiž tyto strany spolupracují, musí plně dodržovat své povinnosti stanovené v nařízení (EU) 2022/xx, ii) u každé politické reklamy, kterou sponzorují nebo přímo zveřejňují, musí být příslušné informace zahrnuty do archivu spravovaného Úřadem pro evropské politické strany a evropské politické nadace a iii) musí být stanovena politika používání politické reklamy. Pokud navíc používají techniky cílení nebo zvyšování dosahu reklamy zahrnující zpracování osobních údajů pro účely politické reklamy, musí zajistit soulad s článkem 12 nařízení (EU) 2022/xx. Článek 5 rovněž stanoví povinnost členských států určit vnitrostátní regulační orgány příslušné k dohledu nad dodržováním požadavků stanovených v uvedeném článku a zmocňuje dozorové úřady uvedené v článku 51 nařízení (EU) 2016/679 k dohledu nad používáním technik cílení nebo zvyšování dosahu reklamy, které zahrnují zpracování osobních údajů evropskými politickými stranami. V neposlední řadě článek 5 poskytuje základ pro přijímání aktů v přenesené pravomoci za účelem změny informací předávaných do archivu spravovaného Úřadem pro evropské politické strany a evropské politické nadace a informací obsažených v politice používání politické reklamy. Archiv informací, které mají evropské politické strany poskytnout úřadu podle článku 5, bude součástí rejstříku zřízeného podle článku 8. Nařízení č. 1141/2014 v současné době obsahuje mezery, pokud jde o to, zda jsou výdaje způsobilé pro financování z EU během tříměsíčního období mezi přijetím rozhodnutí o zrušení registrace a jejich vstupem v platnost. Články 10 a 19 budou proto změněny tak, aby tato tříměsíční lhůta na ochranu finančních zájmů Unie byla zrušena. Bude vložen článek 13, který stanoví povinnost úřadu každoročně vypracovat popisné zprávy o rozhodnutích přijatých v průběhu roku vnitrostátními regulačními orgány, v nichž se konstatuje, že evropská politická strana porušila článek 5 tohoto nařízení. Nařízení č. 1141/2014 v současné době stanoví, že evropské politické strany musí poskytnout spolufinancování ve výši 10 % a evropské politické nadace ve výši 5 %, aby mohly využít maximální výši příspěvku z rozpočtu EU, který je pro ně k dispozici. Vzhledem k tomu, že některé evropské politické strany, zejména ty menší, čelí obtížím při shromažďování zdrojů nezbytných pro splnění této míry spolufinancování, bude čl. 20 odst. 4 změněn tak, aby se sazba pro evropské politické strany snížila na 5 % v souladu se sazbou pro evropské politické nadace. Ustanovení čl. 20 odst. 4 bude rovněž změněno tak, aby v roce konání voleb do Evropského parlamentu umožnilo 0% míru spolufinancování. Článek 21 bude změněn tak, aby se vyjasnily požadavky na zobrazení loga evropské politické strany, k níž je členská strana přidružena, s cílem zvýšit viditelnost evropských politických stran na vnitrostátní úrovni. Článek 30 bude změněn tak, aby zahrnoval sankce v případě, že evropská politická strana ve své žádosti o financování z prostředků EU nedoloží, že její členské strany používají její logo. Článek 21 rovněž stanoví povinnost evropské politické strany předložit důkaz o tom, že v době podání žádosti o financování z rozpočtu Evropské unie splňuje ustanovení článku 5 tohoto nařízení. Žádost musí rovněž obsahovat důkazy, že evropská politická strana udržuje aktualizovanou politiku používání politické reklamy a že tuto politiku prováděla v průběhu dvanácti měsíců předcházejících konečnému datu pro podávání žádostí. Článek 23 zavede v zájmu odstranění mezer v režimu transparentnosti darů mechanismus hloubkové kontroly vztahující se na dary nad 3 000 EUR. Kromě toho bude článek 23 rovněž změněn tak, aby Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace mohl požadovat dodatečné informace přímo od dárců, má-li důvod se domnívat, že dar byl poskytnut v rozporu s nařízením. Změna článku 36 povede k větší transparentnosti vůči veřejnosti tím, že bude vyžadovat, aby Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace a Evropský parlament zveřejňovaly informace v otevřeném a strojově čitelném formátu a aby uveřejňovaly týdenní zprávy o darech a jejich vynaložení, které Úřad obdržel od evropských politických stran v šestiměsíčním období před volbami do Evropského parlamentu. Nařízení č. 1141/2014 výslovně neumožňuje evropským politickým stranám a nadacím vybírat příspěvky od členů, jejichž sídlo se nachází mimo Evropskou unii. Rozsudek Tribunálu ze dne 25. listopadu 2020 ve věci T-107/19 potvrdil, že strana mimo EU nespadala do definice „politické strany“ podle nařízení č. 2004/2003, neboť nebyla „uznávána nebo zřízena v souladu s právním řádem alespoň jednoho členského státu“. V důsledku toho Tribunál rozhodl, že platby od členů usazených mimo EU nelze považovat za příspěvky, ale pouze za dary. Tento zákaz však evropským politickým stranám a nadacím brání v rozvíjení silnějších vazeb s podobně smýšlejícími členy mimo EU. Ustanovení čl. 23 odst. 9 a 10 budou proto změněna tak, aby umožňovala evropským politickým stranám a nadacím vybírat příspěvky od členů, kteří se nacházejí v členských zemích Rady Evropy. Aby se zmírnilo riziko zahraničních zásahů a zajistila proporcionalita, příspěvky členů mimo EU budou omezeny na 10 % celkových příspěvků (které jsou omezeny na 40 % ročního rozpočtu strany nebo nadace). Tento limit by spolu s požadavkem, aby evropské politické strany zajistily, že jejich členské strany mimo Unii dodržují hodnoty rovnocenné hodnotám uvedeným v článku 2 Smlouvy o EU, měl poskytnout nezbytné záruky, pokud jde o zahraniční financování. Aby evropské politické strany mohly podporovat debatu o evropských záležitostech na vnitrostátní úrovni, bude těmto stranám na základě pozměněného článku 25 umožněno využívat finanční prostředky z rozpočtu EU v kampaních k vnitrostátním referendům o otázkách souvisejících s prováděním Smluv. Článek 30 bude změněn tak, aby upravoval sankce ukládané Úřadem pro evropské politické strany a evropské politické nadace a aby se zajistilo, že v případě nekvantifikovatelných porušení nařízení bude režim sankcí přiměřenější a vhodnější pro daný účel. Článek 32 bude změněn tak, aby se posílila spolupráce mezi úřadem a schvalující osobou Evropského parlamentu při provádění a výkladu nařízení, čímž se zvýší právní jistota pro evropské politické strany a nadace.

Článek 33 by měl být vyjasněn a měl by výslovně odkazovat na právo evropských politických stran a nadací být před uložením sankcí vyslechnut. To je obzvláště důležité vzhledem k tomu, že nařízení v současné době nestanoví správní opravný prostředek proti rozhodnutím úřadu. První hodnotící zpráva po přijetí přepracovaného nařízení kromě toho posoudí případnou potřebu zavést opravný prostředek proti rozhodnutím úřadu na střední úrovni. Článek 40 se mění tak, aby zahrnoval přenesené pravomoci ve vztahu k čl. 5 odst. 2 a 3. Mění se rovněž článek 44 o přechodných ustanoveních, a to tak, aby obsahoval přechodná ustanovení týkající se čl. 5 odst. 3 a čl. 21 bodu 4 a 5. 🡻 1141/2014 2021/0375 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací (přepracované znění) EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 224 této smlouvy, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru regionů, s ohledem na stanovisko Účetního dvora, v souladu s řádným legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: ⇩ nový

(1)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1141/2014 bylo několikrát podstatně změněno. Vzhledem k potřebě provést další změny by uvedené nařízení mělo být v zájmu přehlednosti přepracováno. 🡻 1141/2014 1. bod odůvodnění (2)V čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a v čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) se stanoví, že politické strany na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie. 🡻 1141/2014 2. bod odůvodnění (3)V článcích 11 a 12 Listiny se stanoví, že právo na svobodu sdružování na všech úrovních, například v politických a občanských otázkách, a právo na svobodu projevu, které zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, jsou základními právy každého občana Unie. 🡻 1141/2014 3. bod odůvodnění (4)Evropští občané by měli mít možnost využít těchto práv k plnohodnotné účasti na demokratickém životě Unie. 🡻 1141/2014 4. bod odůvodnění (5)Skutečně nadnárodní evropské politické strany a k nim přidružené evropské politické nadace hrají rozhodující úlohu při formulování hlasu občanů na evropské úrovni tím, že propojí politiku na vnitrostátní a unijní úrovni. 🡻 1141/2014 5. bod odůvodnění (6)Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace by měly být povzbuzovány a mělo by se jim napomáhat ve snahách o zajišťování silné vazby mezi evropskou občanskou společností a orgány Unie, zejména Evropským parlamentem. 🡻 1141/2014 6. bod odůvodnění (přizpůsobený) Zkušenosti evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací z uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003, společně s usnesením Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2011 o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003, svědčí o nutnosti zlepšit právní a finanční rámec pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace a umožnit jim tak, aby se více zviditelnily a aby se z nich stali efektivně fungující aktéři mnohoúrovňového politického systému Unie.

🡻 1141/2014 7. bod odůvodnění (přizpůsobený) (7)Jako výraz uznání poslání, které vyplývá pro evropské politické strany ze Smlouvy o EU, a s cílem usnadnit jejich práci by měl být pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace zaveden ⌦ stanoven ⌫ zvláštní evropský právní status. 🡻 1141/2014 8. bod odůvodnění (přizpůsobený) (8)Za účelem registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a za účelem ukládání sankcí těmto stranám a nadacím by měl být zřízen Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“). ⌦ je subjektem Unie ve smyslu článku 263 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jehož úkolem je registrovat a kontrolovat evropské politické strany a evropské politické nadace a ukládat sankce těmto stranám a nadacím. ⌫ Pro získání evropského právního statusu, z nějž vyplývá řada práv a povinností, by měla být nezbytná registrace. Úřad by měl být nezávislý, aby se předešlo jakémukoli možnému střetu zájmů. 🡻 1141/2014 9. bod odůvodnění (9)Mělo by být stanoveno, jak mají evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace postupovat, aby získaly evropský právní status podle tohoto nařízení, a stejně tak by měly být stanoveny postupy a kritéria pro rozhodování o tom, zda tento evropský právní status přiznat. Je rovněž nezbytné stanovit postupy pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbude evropského právního statusu nebo jej ztratí či se ho vzdá. 🡻 1141/2014 10. bod odůvodnění (přizpůsobený) (10)Za účelem umožnění dohledu nad právními subjekty podléhajícími unijnímu i vnitrostátnímu právu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvya o fungování EU“) v souvislosti s fungováním rejstříku pro evropské politické strany a evropské politické nadace spravovaného úřadem (dále jen „rejstřík“), zejména pokud jde o údaje a podklady, které jsou v tomto rejstříku uchovávány. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni ⌦, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů ⌫. Při ⌦ Pro zajištění rovné účasti na ⌫ přípravě a tvorbě aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskýému parlamentu a Radaě. ⌦ obdrží veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci ⌫. 🡻 1141/2014 11. bod odůvodnění (11)Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o ustanovení o systému registračních čísel a zpřístupňování standardních výpisů z rejstříků úřadem třetím stranám na jejich žádost. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. 🡻 1141/2014 12. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (12)Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které si přejí získat uznání jako takové na úrovni Unie na základě evropského právního statusu a obdržet veřejné finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by měly dodržovat určité zásady a splňovat určité podmínky. Zejména je nezbytné, aby evropské politické strany, a jejich přidružené evropské politické nadace ⇨ a jejich členové v Unii ⇦respektovaly ⌦ dodržovali ⌫ hodnoty, na nichž je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU. ⇨ Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace by měly rovněž zajistit, aby tyto hodnoty dodržovaly jejich členské strany a členské organizace. ⇦ ⇩ nový

(13)Aby se úřad ujistil, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace dodržuje svou povinnost dodržovat hodnoty, na nichž je založena Unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, a že zajišťuje, aby tyto hodnoty dodržovali její členové, měl by při přijímání rozhodnutí o registraci vycházet z písemného prohlášení, které vydá evropská politická strana nebo evropská politická nadace za použití vzoru připojeného k tomuto nařízení. Pravomoc úřadu ověřovat dodržování těchto hodnot na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise by se však neměla vztahovat na možné porušení těchto hodnot členskými stranami nebo členskými organizacemi. 🡻 1141/2014 13. bod odůvodnění (14)Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo evropské politické nadace z důvodu nerespektování hodnot, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se mělo přijmout pouze v případě, že tyto hodnoty budou porušeny zjevným a závažným způsobem. Při přijetí rozhodnutí o zrušení registrace by měl úřad postupovat v plném souladu s Listinou. ⇩ nový (15)Za účelem ochrany finančních zájmů Unie a uvedení tohoto nařízení do souladu s článkem 297 Smlouvy o fungování EU by rozhodnutí o zrušení registrace měla nabýt účinku jejich oznámením. 🡻 1141/2014 14. bod odůvodnění (16)Stanovy evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měly obsahovat několik základních ustanovení. Členské státy by měly být oprávněny stanovit, že stanovy evropských politických stran a evropských politických nadací, které zřídily své sídlo na jejich území, musí splňovat další požadavky za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nebudou v rozporu s tímto nařízením. 🡻 1141/2014 15. bod odůvodnění (přizpůsobený) (17)Úřad by měl pravidelně ověřovat, zda jsou podmínky a požadavky týkající se registrace evropských politických stran a evropských politických nadací dodržovány. Rozhodnutí o tom, zda jsou respektovány hodnoty, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se měla přijímat zvláštním postupem a po konzultaci s výborem nezávislých osobností ⌦ zřízeným nařízením (EU, Euratom) č. 1141/2014 ⌫. 🡻 1141/2014 16. bod odůvodnění (přizpůsobený) Úřad je subjektem Unie ve smyslu článku 263 Smlouvy o fungování EU. 🡻 1141/2014 17. bod odůvodnění (18)Nezávislost a transparentnost výboru nezávislých osobností by měla být zaručena.

🡻 2019/493 3. bod odůvodnění (přizpůsobený) (19)Nedávné události ukázaly potenciální rizika pro volební proces a demokracii, která mohou vzniknout v důsledku pProtiprávního používání osobních údajů ⌦ může vystavit demokracie a volební procesy potenciálním rizikům ⌫. Integritu evropského demokratického procesu je proto třeba chránit stanovením finančních sankcí v situacích, kdy evropské politické strany nebo evropské politické nadace využijí porušení pravidel pro ochranu osobních údajů k ovlivnění výsledku voleb do Evropského parlamentu. 🡻 2019/493 4. bod odůvodnění (přizpůsobený) (20)Za tímto účelem by měl být stanoven postup ověřování, na jehož základě musí ⌦ se od ⌫ úřadu za určitých okolností ⌦ vyžaduje, aby ⌫ požádatl výbor nezávislých významných osobností zřízený nařízením (EU, Euratom) č. 1141/2014, aby posoudil, zda evropská politická strana nebo evropská politická nadace úmyslně ovlivnila nebo se pokusila ovlivnit výsledek voleb do Evropského parlamentu tím, že využila porušení platných pravidel pro ochranu osobních údajů. Pokud se v souladu s postupem ověřování zjistí, že tomu tak je, měl by úřad uložit ⌦ účinné, přiměřené a odrazující ⌫ sankce podle systému účinných, přiměřených a odrazujících sankcí zavedeného nařízením (EU, Euratom) č. 1141/2014. 🡻 2019/493 5. bod odůvodnění (21)Pokud úřad uloží evropské politické straně nebo evropské politické nadaci sankci v souladu s postupem ověřování, měl by náležitě zohlednit zásadu ne bis in idem, podle které nelze totéž protiprávní jednání trestat dvakrát. Úřad by měl rovněž zajistit, aby byla dodržována zásada právní jistoty a aby dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace měla příležitost být vyslechnuta. 🡻 2019/493 7. bod odůvodnění (přizpůsobený) (22)Jelikož se by nový postup zahajuje ⌦ měl být zahájen ⌫ na základě rozhodnutí příslušného vnitrostátního dozorového úřadu pro ochranu údajů, měla by mít dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace možnost požádat, aby byla sankce přezkoumána, pokud bylo rozhodnutí vnitrostátního dozorového úřadu zrušeno, nebo pokud bylo opravnému prostředku proti uvedenému rozhodnutí vyhověno a za předpokladu, že byly vyčerpány všechny vnitrostátní opravné prostředky. 🡻 1141/2014 18. bod odůvodnění (23)Evropský právní status přiznaný evropským politickým stranám a jejich přidruženým nadacím by jim měl zajišťovat právní způsobilost a uznání ve všech členských státech. Tato právní způsobilost a uznání je ovšem neopravňuje k tomu, aby nominovaly kandidáty do vnitrostátních voleb či do voleb do Evropského parlamentu, ani aby se účastnily kampaní k referendům. Udělení takového či podobného oprávnění zůstává v pravomoci členských států. 🡻 1141/2014 19. bod odůvodnění (24)Činnost evropských politických stran a evropských politických nadací by se měla řídit tímto nařízením, přičemž v záležitostech, které nejsou tímto nařízením upraveny, by se měla jejich činnost řídit příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členských států. Právní status evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měl být upraven tímto nařízením a příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž má tato strana nebo nadace své sídlo (dále jen „členský stát sídla“). Členský stát sídla by měl mít možnost předem určit, které právní předpisy jsou příslušné, nebo může těmto stranám a nadacím ponechat možnost volby. Členský stát sídla by měl mít rovněž možnost stanovit další či dodatečné požadavky nad rámec požadavků stanovených v tomto nařízení, včetně ustanovení o registraci a začlenění evropských politických stran a nadací jako takových do vnitrostátního správního a kontrolního systému a o uspořádání evropských politických stran a nadací a jejich stanovách, včetně otázky odpovědnosti, za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nejsou v rozporu s tímto nařízením. 🡻 1141/2014 20. bod odůvodnění (25)Jako klíčový prvek evropského právního statusu by měla být evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím přiznána evropská právní subjektivita. Získání evropské právní subjektivity by mělo podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů členského státu sídla, zájmů žadatelů o evropský právní status (dále jen „žadatel“) a dotčených třetích stran. Zejména by jakákoli původní vnitrostátní právní subjektivita měla být přeměněna na evropskou právní subjektivitu, přičemž veškerá práva a povinnosti, jichž dřívější vnitrostátní právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový evropský právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Členský stát sídla by měl mít možnost určit typy vnitrostátních právnických osob, jejichž právní subjektivita podle vnitrostátního práva se může přeměnit na evropskou právní subjektivitu, přičemž svůj souhlas s tím, aby tyto subjekty právní subjektivitu podle tohoto nařízení získaly, může udělit až poté, co budou poskytnuty přiměřené záruky, zejména pokud jde o legálnost stanov žadatele s ohledem na právní předpisy tohoto členského státu nebo o ochranu věřitelů či držitelů jiných práv ve vztahu k původní vnitrostátní právní subjektivitě.

🡻 1141/2014 21. bod odůvodnění (26)Zánik evropské právní subjektivity by měl podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů Evropské unie, členského státu, v němž mají evropské politické strany nebo evropské politické nadace své sídlo, zájmů jich samotných a zájmů jakýchkoliv dotčených třetích stran. Zejména pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace získá právní subjektivitu v souladu s právními předpisy členského státu sídla, mělo by to být považováno za přeměnu evropské právní subjektivity, přičemž veškerá práva a povinnosti, které dřívější evropský právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový vnitrostátní právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace právní subjektivitu v členském státě sídla nezíská, měla by svou činnost ukončit v souladu s právem tohoto členského státu a v souladu s podmínkou vyžadující, že jejím cílem nebude zisk. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu by měly mít možnost s příslušným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady případných finančních sankcí. 🡻 1141/2014 22. bod odůvodnění (27)Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva a pokud se toto porušení bude týkat záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Evropská unie, měl by úřad na žádost dotčeného členského státu rozhodnout o uplatnění postupů stanovených tímto nařízením. Úřad by měl rovněž na žádost členského státu sídla rozhodnout o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku, pokud vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva v jakékoli jiné záležitosti. 🡻 1141/2014 23. bod odůvodnění (28)Způsobilost pro financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měla omezit na evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které byly za takové uznány a získaly evropský právní status. Je nezbytné nejen zajistit, aby podmínky pro vytvoření evropské politické strany nebyly nepřiměřené, nýbrž aby tyto podmínky mohla snadno splnit i organizovaná, seriózní spojenectví politických stran či spojenectví fyzických osob nebo spojenectví politických stran a fyzických osob působící na nadnárodní úrovni. Zároveň je nezbytné stanovit přiměřená kritéria pro přidělování omezených prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, která objektivně prokáží evropské ambice evropských politických stran a skutečnou volební podporu těchto stran. Při stanovení těchto kritérií je nejvhodnější vycházet z výsledku voleb do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové musí podle tohoto nařízení účastnit a které jsou přesným ukazatelem úspěchu evropské politické strany u voličů. Kritéria by měla zohledňovat úlohu Evropského parlamentu spočívající v přímém zastupování občanů Unie a přisouzenou mu čl. 10 odst. 2 Smlouvy o EU, jakož i cíl evropských politických stran, jímž je účastnit se plnohodnotně na demokratickém životě Unie a stát se aktivními účastníky evropské zastupitelské demokracie, aby mohly účinně vyjadřovat názory, stanoviska a politickou vůli občanů Unie. Způsobilost k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se proto měla omezit jen na evropské politické strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu nejméně jedním ze svých členů, a na evropské politické nadace, které se o financování ucházejí prostřednictvím evropské politické strany, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním ze svých členů. 🡻 2018/673 6. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (29)Z důvodu transparentnosti a s cílem posílit kontrolu a demokratickou odpovědnost evropských politických stran a vazbu mezi evropskou občanskou společností a orgány Unie, zejména Evropským parlamentem, by měl být přístup k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podmíněn tím, že členské strany z EU zveřejní ⇨ poskytnutím určitých informací. Evropské politické strany by měly zejména zajistit, že jejich členské strany se sídlem v Unii zveřejní ⇦ na dobře viditelném místě a uživatelsky vstřícným způsobem politický program a logo dotyčné evropské politické strany. (30)⇨ Evropské politické strany a jejich členské strany by měly jít příkladem, pokud jde o odstraňování genderových rozdílů v politické oblasti. Pokud evropské politické strany chtějí čerpat finanční prostředky Unie, měly by mít vnitřní pravidla na podporu genderové vyváženosti a měly by být transparentní, pokud jde o genderovou vyváženost jejich členských stran. ⇦ Je třeba podporovat, aby byly uváděny informace o ⇨ Evropské politické strany by měly poskytnout důkazy o své vnitřní politice ⇦ genderové vyváženosti ⇨ a o genderovém zastoupení ve svých členských stranách, pokud jde o kandidáty na poslance Evropského parlamentu a poslance Evropského parlamentu ⇦ ve vztahu ke každé z členských stran evropské politické strany. ⇨ Evropské politické strany se rovněž vyzývají k tomu, aby poskytovaly informace o inkluzivnosti a zastoupení menšin v rámci svých členských stran. ⇦ 🡻 1141/2014 24. bod odůvodnění (31)Pro zvýšení transparentnosti financování evropských politických stran a s cílem předejít možnému zneužívání pravidel financování by se na člena Evropského parlamentu, a to pouze pro účely financování, mělo pohlížet jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která by měla být tou stranou, k níž je přidružena jeho národní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování. 🡻 1141/2014 25. bod odůvodnění ⇨ nový

(32)Je třeba stanovit postupy, jimiž by se měly řídit evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace při podávání žádosti o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i postupy, kritéria a pravidla, které musí být dodržovány při rozhodování o přiznání takového financování. ⇨ V této souvislosti by evropské politické strany a nadace měly zejména dodržovat zásadu řádného finančního řízení. ⇦ ⇩ nový (33)Aby se vyřešily obtíže, s nimiž se potýkají evropské politické strany, zejména ty malé, při dosahování 10% míry spolufinancování požadované nařízením (EU, Euratom) č. 1141/2014, měla by být míra spolufinancování pro evropské politické strany snížena na 5 % v souladu se sazbou pro evropské politické nadace. (34)V roce konání voleb do Evropského parlamentu by míra spolufinancování měla být snížena na 0 %. Zrušení povinnosti spolufinancování v roce konání voleb do Evropského parlamentu by mělo evropským politickým stranám pomoci zvýšit počet a intenzitu jejich činností v rámci kampaně, a zvýšit tak rovněž jejich viditelnost na vnitrostátní úrovni. 🡻 1141/2014 26. bod odůvodnění (35)Některé druhy darů a příspěvků evropským politickým stranám a nadacím z jiných zdrojů, než je souhrnný rozpočet Evropské unie, by měly být zakázány nebo by se na ně měla vztahovat omezení, aby se zvýšila nezávislost, odpovědnost a kontrola evropských politických stran a nadací z jiných zdrojů. Jakékoli omezení volného pohybu kapitálu, které by z takových omezení mohlo vyplývat, je odůvodněno veřejným zájmem a je pro dosažení výše uvedených cílů nezbytně nutné. ⇩ nový (36)Měl by být zaveden mechanismus hloubkové kontroly s cílem zlepšit transparentnost velkých darů a minimalizovat riziko zahraničních zásahů z tohoto zdroje. Za tímto účelem by evropské politické strany a evropské politické nadace měly od svých dárců požadovat podrobné identifikační údaje. Úřad by měl být oprávněn požadovat od dárců dodatečné informace, má-li důvod se domnívat, že byl dar poskytnut v rozporu s tímto nařízením. (37)Za účelem posílení spolupráce s dlouhodobými členy, kteří sdílejí hodnoty EU, by měly být povoleny příspěvky členských stran, které mají sídlo v zemi, která se nachází mimo Unii, ale je členem Rady Evropy. Na tyto příspěvky by se však měl vztahovat limit ve vztahu k celkovému příspěvku, aby se omezilo riziko zahraničních zásahů. (38)Nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 uznává kromě příspěvků z rozpočtu Evropské unie pouze dvě kategorie příjmů evropských politických stran a nadací, konkrétně příspěvky členů a dary. Řada zdrojů příjmů pocházejících z vlastních hospodářských činností (např. prodej publikací nebo konferenční poplatky) nespadá do působnosti těchto dvou kategorií, což vede k problémům v oblasti účetnictví a transparentnosti. Proto by měla být vytvořena třetí kategorie příjmů („vlastní zdroje“). Podíl vlastních zdrojů na celkovém rozpočtu evropské politické strany nebo nadace by měl být omezen na 5 %, aby nebyl naddimenzovaný ve vztahu k celkovému rozpočtu daného subjektu. 🡻 1141/2014 27. bod odůvodnění ⇨ nový (39)⇨ Aby mohly oslovit své členy a volební obvody v Unii, ⇦ Eevropské politické strany by měly mít možnost financovat ⇨ právo používat své finanční zdroje na přeshraniční politické ⇦ kampaně. vedené v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, zatímco Ffinancování a omezení volebních výdajů stran a kandidátů v těchto volbách ⇨ v rámci těchto kampaní ⇦ by mělo být upraveno předpisy jednotlivých členských států. 🡻 1141/2014 32. bod odůvodnění ⇨ nový

(40)Za účelem zvýšení evropského politického povědomí občanů a prosazování transparentnosti evropského volebního procesu ⇨ politické příslušnosti ⇦mohou evropské politické strany během voleb do Evropského parlamentu informovat občany o vazbách mezi nimi a jejich přidruženými vnitrostátními politickými stranami a kandidáty. 🡻 1141/2014 28. bod odůvodnění ⇨ nový (41)Evropské politické strany by neměly přímo ani nepřímo financovat jiné politické strany a zejména ne vnitrostátní politické strany či kandidáty. Evropské politické nadace by neměly přímo ani nepřímo financovat evropské ani vnitrostátní politické strany či kandidáty. ⇨ Zákaz nepřímého financování by však evropským politickým stranám neměl bránit v tom, aby veřejně podporovaly své členské strany v Unii v otázkách, které jsou pro Unii relevantní, nebo aby podporovaly politické činnosti ve společném zájmu, a mohly tak plnit svůj úkol podle čl. 10 odst. 4 Smlouvy o EU. ⇦ Kromě toho by evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace neměly financovat ⇨ pouze činnosti v souvislosti s vnitrostátními ⇦ kampaněmi k referendům ⇨ , pokud se týkají provádění Smlouvy o EU a Smlouvy o fungování EU ⇦. V těchto zásadách se odráží prohlášení č. 11 k článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství, připojené k závěrečnému aktu Smlouvy z Nice. 🡻 1141/2014 29. bod odůvodnění (42)Pro rozdělování rozpočtových prostředků, které jsou každý rok k dispozici ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by se měla stanovit zvláštní pravidla a postupy, a to jednak s ohledem na počet příjemců, a jednak s ohledem na podíl zvolených členů jednotlivých evropských politických stran, které jsou příjemci, a v širším pojetí i jejich přidružených evropských politických nadací, v Evropském parlamentu. Tato pravidla by měla zajišťovat plnou transparentnost, vedení účetnictví, audit a finanční kontrolu evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací a ukládání přiměřených sankcí, a to i pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace poruší hodnoty, na nichž je Unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU. 🡻 1141/2014 30. bod odůvodnění (přizpůsobený) (43)K zajištění dodržování závazků stanovených v tomto nařízení v souvislosti s financováním a s výdaji evropských politických stran a evropských politických nadací a v souvislosti s jinými záležitostmi je nezbytné zřídit ⌦ stanovit ⌫ účinné kontrolní mechanismy. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy by proto měly spolupracovat a vyměňovat si všechny nezbytné informace. Podporovat je třeba i vzájemnou spolupráci orgánů členských států, aby se zajistila účinná a účelná kontrola dodržování závazků vyplývajících z příslušných vnitrostátních předpisů. ⇩ nový (44)S cílem zvýšit právní jistotu, kterou toto nařízení poskytuje, a zajistit jeho jednotné provádění by úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu měly úzce spolupracovat, mimo jiné prostřednictvím pravidelné výměny názorů a informací o výkladu a konkrétním uplatňování tohoto nařízení. Kromě toho by spolupráce mezi úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu a evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi měla při plném respektování nezávislosti úřadu usnadnit správné provádění nařízení evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi a zabránit právním sporům. Usnadnit řádné provádění nařízení evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi a zároveň pomáhat předcházet právním sporům by rovněž měla povinnost úřadu vyslechnout evropské politické strany nebo evropské politické nadace před přijetím jakýchkoli rozhodnutí, která mají kontradiktorní účinky. 🡻 1141/2014 31. bod odůvodnění ⇨ nový (45)Má-li se zajistit účinné, přiměřené a jednotné dodržování povinností souvisejících s činností evropských politických stran a evropských politických nadací, je nezbytné stanovit jasný, silný aodrazující ⇨ a přiměřený ⇦ systém sankcí. Tento systém by měl rovněž respektovat zásadu ne bis in idem, podle níž nelze totéž protiprávní jednání trestat dvakrát. Dále je nezbytné vymezit úlohu úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu, pokud jde o kontrolu a ověřování dodržování tohoto nařízení orgány členských států, jakož i mechanismy pro spolupráci mezi nimi. ⇩ nový

(46)Politická reklama hraje pro politické strany důležitou úlohu při komunikaci s občany a interakci s nimi v politických otázkách. Může mít mnoho forem a může být šířena prostřednictvím mnoha médií, od televize a rozhlasu až po tištěná a internetová sociální média. Je důležitou součástí volebního procesu a politické strany a kandidáti na ni vynakládají významnou část prostředků. I když nabízí významné výhody, přináší také potenciální rizika pro volební procesy a demokracii. Tato rizika mohou vyplývat z netransparentních praktik a používání politické reklamy jako prostředku dezinformací, včetně případů, kdy u reklamy není zveřejněna její politická povaha a je skrytě financovaná a cílená. (47)Evropské politické strany by proto měly ve své politické reklamě zachovávat vysokou úroveň transparentnosti s cílem podpořit spravedlivou politickou diskusi a svobodné a spravedlivé volby, včetně boje proti dezinformacím. Tato vysoká úroveň transparentnosti by občanům měla pomoci pochopit povahu, zdroj a kontext politické reklamy, včetně jejího financování a vynaložených částek a toho, zda a jak na ně byla cílena. Měla by rovněž podporovat odpovědnost a přispívat k omezení zneužívání politické reklamy, včetně reklamy spojené s dezinformacemi a dalšími druhy zásahů do demokratické diskuse. Požadavky na transparentnost by měly podporovat evropský rozměr voleb do Evropského parlamentu, včetně přeshraničního rozměru. (48)Členské státy by měly zajistit náležité prosazování povinností týkajících se transparentnosti politické reklamy stanovených v tomto nařízení. Členské státy by měly svěřit pravomoci nezbytné k dohledu nad dodržováním těchto povinností týkajících se transparentnosti příslušným orgánům. Aby se předešlo nepřiměřeným zásahům, měly by tyto vnitrostátní regulační orgány nebo subjekty vykonávat své pravomoci nestranně a transparentně a být právně odlišené od vlády a funkčně nezávislé na svých příslušných vládách a na jakémkoli jiném veřejném či soukromém subjektu. Občané a další zúčastněné strany by měli mít možnost zjistit, které regulační orgány jsou pro tento účel příslušné v jednotlivých členských státech, čehož by mělo být dosaženo stanovením povinnosti, aby úřad na svých internetových stránkách zveřejnil a průběžně aktualizoval seznam vnitrostátních regulačních orgánů členských států. Rozhodnutí vnitrostátních regulačních orgánů by měla podléhat účinné právní ochraně v plném souladu s článkem 47 Listiny. To by mělo zahrnovat zajištění toho, aby bylo možné včas a na žádost kterékoli zúčastněné strany usilovat o odpovídající nápravu a domoci se toho, aby evropská politická strana ukončila veškeré porušování požadavků na transparentnost stanovených v tomto nařízení. (49)Evropské politické strany k přípravě, umisťování, zveřejňování a šíření politických reklamních sdělení často využívají externí poskytovatele služeb, včetně vydavatelů reklamy. Tito poskytovatelé služeb jsou vázáni nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/XX o transparentnosti a cílení politické reklamy. Evropské politické strany by při uzavírání smluvního vztahu týkajícího se poskytování služeb souvisejících s politickými reklamními sděleními měly zajistit, aby poskytovatelé služeb politické reklamy, včetně vydavatelů reklamy, plnili své povinnosti podle nařízení (EU) 2022/XX [o transparentnosti a cílení politické reklamy]. Měly by zajistit, aby smluvní ujednání specifikovala, jak jsou zohledňována příslušná ustanovení tohoto nařízení. Politické reklamní sdělení může případně obsahovat politické logo evropské politické strany. (50)Je nezbytné vytvořit společný archiv pro informace zveřejněné evropskými politickými stranami. Uvedený archiv by vzhledem ke své specifické úloze při provádění tohoto nařízení měl zřídit a spravovat úřad, a to jako součást rejstříku evropských politických stran. Evropské politické strany by informace obsažené v archivu měly úřadu zasílat ve standardním formátu, přičemž tyto informace mohou být automatizovány. Evropské politické strany by v archivu úřadu měly zpřístupnit informace, které umožní porozumět širšímu kontextu politického reklamního sdělení a jeho cílům. Informace o částce přidělené na politickou reklamu v souvislosti s konkrétní kampaní, které mají být do archivu zahrnuty, mohou vycházet z odhadovaného přídělu finančních prostředků. Částky, které mají být v archivu uvedeny, zahrnují dary pro konkrétní účely nebo věcné dávky. (51)Evropské politické strany by měly provádět a pravidelně aktualizovat svou politiku používání politické reklamy. Tato politika a výroční zpráva o jejím provádění by měly být k dispozici na internetových stránkách evropské politické strany. (52)Nařízení (EU) 2022/XX [o transparentnosti a cílení politické reklamy] stanoví povinnosti správců údajů, kteří v souvislosti s politickou reklamou používají techniky cílení nebo zvyšování dosahu. Používají-li evropské politické strany v rámci politické reklamy techniky cílení nebo zvyšování dosahu, měly by zajistit soulad s článkem 12 uvedeného nařízení. Ke sledování dodržování tohoto nařízení by měly být příslušné dozorové úřady ve smyslu čl. 4 bodu 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679. (53)Informace o tom, jak evropské politické strany dodržují požadavky na transparentnost stanovené v tomto nařízení, by měly být k dispozici na úrovni Unie. Za tímto účelem by měl úřad připravovat a zveřejňovat věcnou a popisnou zprávu o veškerých rozhodnutích vnitrostátních regulačních orgánů nebo dozorových úřadů podle tohoto nařízení. (54)Vzhledem k potřebě chránit integritu evropského demokratického procesu by evropské politické strany k tomu, aby byly uznány za způsobilé pro financování z rozpočtu Evropské unie, měly prokázat soulad s pravidly transparentnosti platnými pro politickou reklamu. 🡻 1141/2014 33. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (55)Z důvodů transparentnosti a s cílem posílit kontrolu a demokratické skládání účtů evropských politických stran a evropských politických nadací by měly být ⇨ v uživatelsky vstřícném, otevřeném a strojově čitelném formátu ⇦ zveřejňovány informace, které jsou považovány za závažný veřejný zájem, zejména informace o jejich stanovách, členství, účetních závěrkách, dárcích a darech, příspěvcích a grantech ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i informace týkající se rozhodnutí úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu o registraci, financování a sankcích. Vytvoření ⌦ Stanovení ⌫ právního rámce pro zajištění veřejné dostupnosti těchto informací je nejúčinnějším prostředkem k vytvoření rovných podmínek a spravedlivé soutěže politických sil a k udržení otevřeného, transparentního a demokratického legislativního a volebního procesu, a tím k posílení důvěry občanů a voličů v evropskou zastupitelskou demokracii a v širším pojetí k předcházení korupci a zneužívání moci. 🡻 1141/2014 34. bod odůvodnění (56)V souladu se zásadou proporcionality by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob neměla vztahovat na dary nepřesahující svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce. Mimoto by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob bez předchozího písemného souhlasu dárce neměla vztahovat ani na dary v hodnotě od 1 500 EUR do 3 000 EUR za rok. Tyto limity představují přiměřenou rovnováhu mezi základním právem na ochranu osobních údajů na jedné straně a legitimním zájmem veřejnosti na transparentnosti financování evropských politických stran a nadací, která je z hlediska předcházení korupce ve vztahu k financování politických stran a nadací uváděna v mezinárodních doporučeních, na straně druhé. Zveřejňování darů přesahujících svou hodnotou 3 000 EUR za rok od jednoho dárce by mělo umožňovat účinnou veřejnou kontrolu a dohled nad vztahy mezi dárci a evropskými politickými stranami. Stejně tak by v souladu se zásadou proporcionality měly být informace o darech zveřejňovány jednou ročně, s výjimkou období předvolebních kampaní do Evropského parlamentu nebo darů přesahujících svou hodnotou 12 000 EUR, u nichž by ke zveřejnění mělo dojít neprodleně. 🡻 1141/2014 35. bod odůvodnění (57)Toto nařízení dodržuje základní práva a respektuje zásady zakotvené v Listině, zejména v článcích 7 a 8, v nichž je stanoveno, že každý má právo na respektování svého soukromého života a na ochranu osobních údajů, které se ho týkají, a musí být prováděno při plném respektování těchto práv a zásad.

🡻 1141/2014 36. bod odůvodnění (58)Na zpracovávání osobních údajů úřadem, Evropským parlamentem a výborem složeným z nezávislých významných osobností se při uplatňování tohoto nařízení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725(ES) č. 45/2001 . 🡻 1141/2014 37. bod odůvodnění (59)Na zpracování osobních údajů se při uplatňování tohoto nařízení použije směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ESnařízení (EU) 2016/679. 🡻 1141/2014 38. bod odůvodnění (přizpůsobený) (60)V zájmu právní jistoty je vhodné vysvětlit, že úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, vnitrostátní orgány příslušné k provádění kontroly aspektů financování evropských politických stran a evropských politických nadací, a další dotčené třetí strany, o nichž se zmiňuje nebo které stanoví toto nařízení, jsou správci údajů ve smyslu nařízení (EU) 2018/1725(ES) č. 45/2001 nebo nařízení (EU) 2016/679 směrnice 95/46/ES. Rovněž je nezbytné upřesnit maximální lhůtu, po kterou mohou uchovávat osobní údaje shromážděné pro účely zajištění zákonnosti, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství v evropských politických stranách. Jakožto správci údajů mají úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, příslušné vnitrostátní orgány a příslušné třetí strany přijmout všechna odpovídající opatření ke splnění povinností stanovených nařízením (EU) 2018/1725(ES) č. 45/2001 a ⌦ nebo ⌫ nařízením (EU) 2016/679směrnice 95/46/ES, zejména povinností týkajících se zákonnosti zpracování osobních údajů, bezpečnosti zpracování, poskytování informací a práv subjektů údajů na přístup ke svým osobním údajům a na opravu a výmaz těchto údajů. ⇩ nový (61)S cílem usnadnit sledování provádění tohoto nařízení by každý členský stát měl určit jednotná kontaktní místa odpovědná za koordinaci s evropskou úrovní. Tato kontaktní místa by měla mít k dispozici dostatečné zdroje, aby byla schopna zajistit účinnou koordinaci, a to i v otázkách souvisejících s monitorováním politické reklamy. 🡻 1141/2014 39. bod odůvodnění (přizpůsobený) (62)Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se použijí ustanovení ⌦ nařízení (EU) 2016/679 ⌫ kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany by měly v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva odpovídat za škody, které způsobí. Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby se na příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany vztahovaly odpovídající sankce za porušení tohoto nařízení. 🡻 1141/2014 40. bod odůvodnění (63)Technická podpora poskytovaná Evropským parlamentem evropským politickým stranám by se měla řídit zásadou rovného zacházení, měla by být odpovídající a poskytována za úhradu a měly by se o ní podávat pravidelné veřejně přístupné zprávy. 🡻 1141/2014 41. bod odůvodnění (64)Hlavní informace o uplatňování tohoto nařízení by měly být veřejnosti dostupné na zvláštní internetové stránce.

🡻 1141/2014 42. bod odůvodnění (65)Soudní kontrola, k níž je příslušný Soudní dvůr Evropské unie, pomůže zajistit správné uplatňování tohoto nařízení. Rovněž by měla být přijata ustanovení, která evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím umožní, aby byly vyslechnuty a aby přijaly nápravná opatření, dříve než jim bude uložena sankce. ⇩ nový (66)Aby bylo hodnocení tohoto nařízení dále sladěno s cyklem voleb do Evropského parlamentu, měla by být upravena data navrhovaného komplexního přezkumu. Aby se předešlo duplicitě, měla by být ustanovení o transparentnosti a cílení politické reklamy hodnocena jako součást zprávy Komise zveřejněné po volbách do Evropského parlamentu. 🡻 1141/2014 43. bod odůvodnění (67)Členské státy by měly zajistit zavedení vnitrostátních opatření, která podpoří účinné uplatňování tohoto nařízení. 🡻 1141/2014 44. bod odůvodnění (přizpůsobený) ⇨ nový (68)Členské státy ⇨ Evropské politické strany a nadace ⇦ by měly mít dostatek času na přijetí opatření zajišťujících hladké a účinné uplatňování tohoto nařízení. Mělo by být stanoveno přechodné období mezi vstupem tohoto nařízení v platnost a začátkem jeho uplatňování ⇨ některých jeho článků ⇦. 🡻 1141/2014 45. bod odůvodnění (přizpůsobený) Byl konzultován Evropský inspektor ochrany údajů, který k dané problematice vydal stanovisko. 🡻 1141/2014 46. bod odůvodnění (přizpůsobený) Nařízení (ES) č. 2004/2003 by mělo být zrušeno vzhledem k potřebě významných změn a doplnění v pravidlech a postupech, které se v současnosti používají na politické strany a nadace na úrovni Unie,

🡻 1141/2014 (přizpůsobený) ⇨ nový PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: KAPITOLA I OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět Tímto nařízením se stanoví podmínky, jimiž se řídí status a financování politických stran na evropské úrovni (dále jen „evropské politické strany“) a politických nadací na evropské úrovni (dále jen „evropské politické nadace“). Článek 2 Definice Pro účely tohoto nařízení se rozumí: 1)„politickou stranou“ sdružení občanů, ⌦ které splňuje tyto podmínky ⌫ : a)které sleduje politické cíle; a b)které je buď uznáno, nebo zřízeno v souladu s právním řádem alespoň jednoho členského státu; 2)„politickým spojenectvím“ strukturovaná spolupráce mezi ⌦ členy ⌫ politickýmich stranami nebo občany ⇨ , nehledě na její formu ⇦; 3)„evropskou politickou stranou“ politické spojenectví, které sleduje politické cíle ⇨, usiluje o plnění těchto cílů v rámci Unie ⇦ a je zaregistrováno v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v toímto nařízením u Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace zřízeného ⌦ uvedeného v ⌫ článkemu 76; 4)„evropskou politickou nadací“ subjekt, který je formálně přidružen k některé evropské politické straně, je zaregistrován u úÚřadu ⌦ pro evropské politické politické strany a evropské politické nadace uvedeného v článku 7 ⌫ v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v toímto nařízením, a svou činností, kterou vyvíjí v rámci cílů a hodnot, jež sleduje Unie, podporuje a doplňuje cíle své evropské politické strany plněním jednoho nebo více těchto úkolů: a)sleduje diskusi o otázkách evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace, analyzuje ji a přispívání k ní; b)vyvíjí činnost související s otázkami evropské veřejné politiky, jako je pořádání a podpora seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi příslušnými zúčastněnými stranami, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti ⇨, a buduje kapacity na podporu utváření budoucího politického vedení v Unii ⇦; c)rozvíjí spolupráci za účelem podpory demokracie, a to i ve třetích zemích;

d)slouží jako rámec, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace, členové akademické obce a další příslušní účastníci; 5)„regionálním parlamentem“ nebo „regionálním shromážděním“ subjekt, jehož členové buď mají volební mandát v některém regionu, nebo se politicky zodpovídají volenému shromáždění; 6)„financováním ze souhrnného rozpočtu Evropské unie“ grant udělený podle hlavy VIIIVI části první nebo příspěvek udělený v souladu s hlavou VIII XI části druhé první nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 („finanční nařízení“); 7)„darem“ nabídka hotovosti, nabídka nepeněžních darů, poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností a nebo jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotyčnou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší než tržní, s výjimkou členských příspěvků a běžných politických činností, které jednotlivci vykonávají na dobrovolném základě; 8)„členským příspěvkem“ platba v hotovosti, včetně členských poplatků, nebo nepeněžní příspěvky či poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností a či jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotčenou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší, než je tržní, jsou-li evropské politické straně nebo evropské politické nadaci poskytnuty jedním z jejích členů, s výjimkou běžných politických činností, které jednotliví členové vykonávají na dobrovolném základě; ⇩ nový 9)„vlastními zdroji“ příjem vytvořený vlastními hospodářskými činnostmi, jako jsou konferenční poplatky a prodej publikací; 10)„nepřímým financováním“ financování, z něhož má členská strana finanční výhodu, a to i v případě, že nejsou přímo převáděny žádné finanční prostředky; to by mělo zahrnovat případy, které straně umožňují vyhnout se výdajům, jež by jinak musela vynaložit na jiné činnosti, než jsou politické činnosti ve společném zájmu, organizované pro její vlastní a výhradní prospěch; 🡻 1141/2014 (119)„ročním rozpočtem“ pro účely článku 2320 a 3027 celková výše výdajů v daném roce vykázaná v ročních účetních závěrkách dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace; 🡻 2018/673 čl. 1 bod 3 (1210)„vnitrostátním kontaktním místem“ jakákoli osoba či osoby, které příslušné orgány členských států určí zvláště k tomu, aby zajišťovaly výměnu informací o uplatňování tohoto nařízení; 🡻 1141/2014 ⇨ nový (1311)„sídlem“ místo, v němž se nachází ústředí příslušné evropské politické strany nebo evropské politické nadace ⇨ , není-li v tomto nařízení stanoveno jinak ⇦; (1413)„souběžnými protiprávními jednáními“ dvě nebo více protiprávních jednání, k nimž došlo v rámci téhož protizákonného činu;

(1513)„opakovaným protiprávním jednáním“ protiprávní jednání, kterého se dopustila osoba, jíž byl v posledních pěti letech uložen trest za stejný typ protiprávního jednání.; ⇩ nový 16)„politickou reklamou“ reklama ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení (EU) 2022/xx [o transparentnosti a cílení politické reklamy]; [17)„politickým reklamním sdělením“ sdělení ve smyslu čl. 2 bodu 3 nařízení (EU) 2022/xx [o transparentnosti a cílení politické reklamy]; [18)„službami politické reklamy“ služby ve smyslu čl. 2 bodu 5 nařízení (EU) 2022/xx [o transparentnosti a cílení politické reklamy. 🡻 1141/2014 (přizpůsobený) 🡺1 2018/673 čl. 1 bod 4 písm. a) KAPITOLA II STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ Článek 3 Podmínky registrace 1. Politické spojenectví může žádat o registraci jako evropská politická strana za těchto podmínek: a)musí mít ⌦ má ⌫ sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách; b)⌦ splňuje alespoň jedno z následujících ustanovení: ⌫ i)🡺1 jeho členské strany musí být ⌦ jsou ⌫ alespoň v jedné čtvrtině členských států zastoupeny členy Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů, regionálních parlamentů nebo regionálních shromáždění; nebo 🡸 ii)spojenectví nebo jeho členové obdrželi alespoň v jedné čtvrtině členských států nejméně tři procenta hlasů odevzdaných v každém z nich při posledních volbách do Evropského parlamentu; 🡻 2018/673 čl. 1 bod 4 písm. b)

cba)jeho členské strany nejsou členy jiné evropské politické strany; 🡻 1141/2014 (přizpůsobený) ⇨ nový dc)musí respektovat ⌦ respektuje ⌫, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty, na kterých je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin ⇨ . Poskytne písemné prohlášení za použití vzoru uvedeného v příloze I ⇦; ⇩ nový e)zajišťuje rovněž, aby jeho členské strany se sídlem v Unii dodržovaly hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy o EU a aby jeho členské strany se sídlem mimo Unii dodržovaly rovnocenné hodnoty. Poskytne písemné prohlášení za použití vzoru uvedeného v příloze I; 🡻 1141/2014 (přizpůsobený) ⇨ nový fd)spojenectví nebo jeho členové se zúčastnili voleb do Evropského parlamentu nebo veřejně vyjádřili úmysl zúčastnit se příštích voleb do Evropského parlamentu; a ge)jeho cílem nesmí být ⌦ není ⌫ zisk. 2. ⌦ Subjekt ⌫ Žadatel je oprávněn podat žádost o registraci jako evropská politická nadace za těchto podmínek: a)musí být ⌦ je ⌫ přidružen k evropské politické straně registrované v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení; b)musí mít ⌦ má ⌫ sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách; c)musí respektovat ⌦ respektuje ⌫, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty, na kterých je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin ⇨. Poskytne písemné prohlášení za použití vzoru uvedeného v příloze I ⇦ ; ⇩ nový d)zajišťuje rovněž, aby její členské organizace se sídlem v Unii dodržovaly hodnoty vyjádřené v článku 2 Smlouvy o EU a aby její členské organizace se sídlem mimo Unii dodržovaly rovnocenné hodnoty. Poskytne písemné prohlášení za použití vzoru uvedeného v příloze I;

🡻 1141/2014 (přizpůsobený) ed)jeho cíle musí doplňovatují cíle té evropské politické strany, k níž je oficiálně přidružen; fe)členové jeho řídícího orgánu musí pocházetjí nejméně z jedné čtvrtiny členských států; a gf)jeho cílem nesmí být ⌦ není ⌫ zisk. 3. Evropská politická strana může mít pouze jednu formálně přidruženou evropskou politickou nadaci. Každá evropská politická strana a přidružená evropská politická nadace musí zajistit, aby bylo provedeno oddělení jejich struktur běžného řízení, řídících struktur a finančního účetnictví. Článek 4 Řízení evropských politických stran 1. Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň: a)její název a logo, které musí být ⌦ jsou ⌫ jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace; b)adresu jejího sídla; c)politický program, který stanoví její účel a cíle; d)prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e)g) o tom, že jejím cílem není zisk; e)případně název přidružené politické nadace a popis formálního vztahu mezi nimi; f)její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla o vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek; a g)vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické strany.; ⇩ nový h) její vnitřní pravidla pro používání politické reklamy; i) požadavek, aby členské strany jasně viditelným a uživatelsky vstřícným způsobem zobrazovaly logo evropské politické strany s upřesněním, že toto logo musí být umístěno v horní části úvodní strany internetových stránek dané členské strany, a to stejně viditelným způsobem jako vlastní logo této strany;

j) její vnitřní pravidla týkající se genderové vyváženosti. 🡻 1141/2014 (přizpůsobený) 2. Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň: a)podmínky pro přijímání, odstoupení a vyloučení jejích členů, přičemž seznam členských stran je připojen ke stanovám; b)práva a povinnosti spojené se všemi druhy členství a příslušná hlasovací práva; c)pravomoci, povinnosti a složení jejích řídících orgánů a kritéria pro výběr kandidátů do každého z nich, včetně podmínek pro jejich jmenování a odvolání; d)její vnitřní rozhodovací procesy, zejména postup při hlasování a požadavky na usnášeníschopnost; e)její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů; a f)vnitřní postup pro změny jejích stanov. 3. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením. ⇩ nový Článek 5 Požadavky na transparentnost politické reklamy 1. Evropské politické strany zajistí, aby poskytovatelé služeb politické reklamy, které využívají pro účely politické reklamy, plně dodržovali své povinnosti podle článků 7 a 12 nařízení (EU) 2022/xx [o transparentnosti a cílení politické reklamy]. Za tímto účelem evropské politické strany zajistí, aby smlouvy uzavřené s poskytovateli služeb politické reklamy pro účely jejich reklamní kampaně obsahovaly výslovný odkaz na tyto povinnosti. 2. Aby občané porozuměli širšímu kontextu politického reklamního sdělení a jeho cílům, každá evropská politická strana do pěti pracovních dnů od prvního zveřejnění předá úřadu informace týkající se každého politického reklamního sdělení, které sponzoruje nebo přímo zveřejňuje. Tyto informace zahrnují alespoň informace uvedené v bodě 1 přílohy II. 3. Úřad neprodleně zveřejní informace uvedené v odstavci 2 v archivu stanoveném v článku 8. Informace jsou předkládány ve formě, která je snadno přístupná, jasně viditelná a uživatelsky vstřícná a používá jednoduchý jazyk. 4. Každá evropská politická strana stanoví politiku používání politické reklamy. Zajistí, aby tato politika byla průběžně aktualizována a aby na jejích internetových stránkách byla k dispozici výroční zpráva o jejím provádění. Zpráva zahrnuje politická reklamní sdělení zveřejněná v předchozích pěti letech a obsahuje popis konkrétních kroků, které evropská politická strana podniká k dosažení souladu s tímto článkem, a informace uvedené v bodě 2 přílohy II. 5. Při používání technik cílení nebo zvyšování dosahu reklamy, které zahrnují zpracování osobních údajů pro účely politické reklamy, evropské politické strany zajistí soulad s článkem 12 nařízení (EU) 2022/XX [o transparentnosti a cílení politické reklamy].

6. Členské státy určí jeden nebo více vnitrostátních regulačních orgánů příslušných k dohledu nad dodržováním ustanovení odstavců 1, 2 a 4 a uvědomí o tom úřad. Tyto vnitrostátní regulační orgány nebo subjekty vykonávají své pravomoci nestranně a transparentně a jsou právně odlišeny od vlády a funkčně nezávislé na svých příslušných vládách a na jakémkoli jiném veřejném či soukromém subjektu. Úřad na svých internetových stránkách zveřejní a průběžně aktualizuje seznam vnitrostátních regulačních orgánů členských států. Rozhodnutí vnitrostátních regulačních orgánů podléhají účinné právní ochraně. Členské státy zajistí, aby bylo možné na žádost kterékoli zúčastněné strany požadovat, aby evropská politická strana ukončila jakékoli porušování povinností stanovených v odstavcích 1, 2 nebo 4. 7. Pro dohled nad uplatňováním odstavce 5 tohoto článku jsou příslušné dozorové úřady uvedené v článku 51 nařízení (EU) 2016/679. Článek 58 nařízení (EU) 2016/679 se použije obdobně. Na činnosti uvedené v odstavci 5 tohoto článku se vztahuje kapitola VII nařízení (EU) 2016/679. 8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 40, pokud jde o změnu přílohy II za účelem doplnění nebo odstranění prvků ze seznamu informací, které mají být poskytnuty podle odstavců 2 a 4 tohoto článku, s ohledem na technologický vývoj. 🡻 1141/2014 (přizpůsobený) Článek 65 Řízení evropských politických nadací 1. Stanovy evropské politické nadace musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň: a)její název a logo, které musí být ⌦ jsou ⌫ jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace; b)adresu jejího sídla; c)popis jejího účelu a cílů, které musí být slučitelné s úkoly uvedenými v čl. 2 bodu 4 5; d)prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. fg) o tom, že jejím cílem není zisk; e)název evropské politické strany, k níž je přímo přidružena, a popis formálního vztahu mezi nimi; f)seznam jejích orgánů, v němž jsou uvedeny pravomoci, povinnosti a složení těchto orgánů, včetně způsobu jmenování a odvolávání členů a vedoucích činitelů těchto orgánů; g)její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla o vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek; h)vnitřní postup, jímž se mění její stanovy; a i)vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické nadace. 2. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením. Článek 76 Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace

1. Zřizuje se Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“) pro účely registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a pro účely ukládání sankcí těmto stranám a nadacím podle tohoto nařízení. 2. Úřad má právní subjektivitu. Je nezávislý a své úkoly vykonává v plném souladu s tímto nařízením. Úřad rozhoduje o registraci a zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace v souladu s postupy a podmínkami stanovenými v tomto nařízení. Úřad mimoto pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se jejich řízení podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a, d), e) až f) a v čl. 65 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g). Ve svých rozhodnutích úřad plně zohledňuje základní právo – svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě. Úřad je zastupován ředitelem, který přijímá veškerá rozhodnutí jménem úřadu. 3. Ředitele úřadu jmenují na období pěti let bez možnosti opětovného jmenování Evropský parlament, Rada a Komise (společně dále jen „orgán oprávněný ke jmenování“) společnou dohodou na základě návrhů, které po otevřené výzvě k přihlášení kandidátů předloží výběrová komise složená z generálních tajemníků těchto tří orgánů. Ředitel Úúřadu je vybrán na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmí být členem Evropského parlamentu, vykonávat jakýkoliv volený mandát ani být současným či bývalým zaměstnancem evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Vybraný ředitel nesmí být ve střetu zájmů mezi povinnostmi ředitele úřadu a jeho dalšími úředními povinnostmi, zejména ve vztahu k uplatňování tohoto nařízení. Ředitel, který odstoupil, odešel do důchodu, byl odvolán nebo zemřel, je nahrazen novým ředitelem, jehož jmenování proběhne stejným postupem. V případě pravidelné obměny nebo dobrovolného odstoupení zůstává ředitel ve funkci, dokud se jeho nástupce neujme funkce. Pokud ředitel úřadu již nesplňuje podmínky nezbytné pro výkon svých povinností, může být odvolán společnou dohodou nejméně dvou ze tří orgánů uvedených v prvním pododstavci a na základě zprávy, kterou vypracuje výběrová komise uvedená v prvním pododstavci z vlastního podnětu nebo na žádost kteréhokoli z uvedených tří orgánů. Ředitel úřadu vykonává své pracovní povinnosti nezávisle. Při jednání jménem úřadu ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Ředitel úřadu se zdrží jednání, které je neslučitelné s povahou jeho povinností. Evropský parlament, Rada a Komise vykonávají společně ve vztahu k řediteli pravomoci, které služební řád úředníků Unie (a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie), stanovený v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68, svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování. Aniž jsou dotčena rozhodnutí o jmenování či odvolání, uvedené tři orgány se mohou dohodnout na tom, že některé nebo všechny zbývající pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování může vykonávat jeden z těchto tří orgánů. Orgán oprávněný ke jmenování může ředitele pověřit i jinými úkoly, a to za předpokladu, že jsou tyto úkoly slučitelné s pracovní náplní vyplývající z plnění povinností ředitele úřadu a nepovedou ke střetu zájmů ani neohrozí plnou nezávislost ředitele. 4. Úřad se fyzicky nachází v Evropském parlamentu, což mu umožňuje využívat potřebné kancelářské prostory a zařízení administrativní podpory. 🡻 2019/493 čl. 1 bod 1 (přizpůsobený) 5. Řediteli úřadu jsou nápomocni zaměstnanci, vůči nimž ředitel vykonává pravomoci, které služební řád úředníků Evropské unie svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat pracovní smlouvy s ostatními zaměstnanci, jak stanoví nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68, (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“). Úřad může v jakékoli oblasti své činnosti využívat jiné vyslané národní odborníky nebo jiné pracovníky, kteří nejsou zaměstnanci úřadu. Na zaměstnance úřadu se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců a pravidla přijatá společně orgány Unie pro účely provádění služebního řádu a pracovního řádu. Výběr zaměstnanců nesmí vést ke střetu zájmů mezi povinnostmi, jež vyplývají z jejich práce vykonávané pro úřad, a jinými úředními povinnostmi. Tito zaměstnanci se zdržují jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.

🡻 1141/2014 (přizpůsobený) 🡺1 2018/673 čl. 1 bod 5 ⇨ nový 6. Úřad uzavírá s Evropským parlamentem a v případě potřeby i s dalšími orgány správní dohody o opatřeních nezbytných pro plnění jeho úkolů, zejména dohody týkající se poskytování zaměstnanců, služeb a podpory podle odstavců 4, 5 a 8. 7. Prostředky na financování výdajů úřadu jsou v souhrnném rozpočtu Evropské unie uvedeny v samostatné hlavě oddílu Evropský parlament. Prostředky jsou vyčleněny ve výši, která zajistí řádné a nezávislé fungování úřadu. Návrh rozpočtového plánu úřadu předloží ředitel Evropskému parlamentu a zveřejní jej. Evropský parlament pověří těmito povinnostmi schvalující osoby ve věci těchto prostředků ředitele úřadu. 8. Na úřad se vztahuje nařízení Rady č. 1. Překladatelské služby potřebné pro fungování úřadu a rejstříku zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie. 9. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu sdílejí veškeré informace nezbytné pro plnění svých povinností podle tohoto nařízení. 10. Ředitel předkládá každý rok Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o činnosti úřadu. ⇨ Úřad tyto zprávy zveřejní na svých internetových stránkách. ⇦ 11. Soudní dvůr Evropské unie provádí v souladu s článkem 263 Smlouvy o fungování EU přezkum legality rozhodnutí úřadu a v souladu s články 268 a 340 Smlouvy o fungování EU má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody způsobené úřadem. Pokud úřad v rozporu s tímto nařízením rozhodnutí nepřijme, může být u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba na nečinnost v souladu s článkem 265 Smlouvy o fungování EU. Článek 87 Rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací 1. Úřad zřídí a spravuje rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací. ⇨ Rejstřík obsahuje archiv informací poskytovaných evropskými politickými stranami podle čl. 5 odst. 2. ⇦ Informace uvedené v rejstříku musí být v souladu s článkem 3632 dostupné na internetu. 2. K zajištění řádného fungování rejstříku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 4036 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o: a)údaje a podklady v držení úřadu, uchovávané v rejstříku, které zahrnují stanovy evropských politických stran či evropských politických nadací, jakékoli další dokumenty, jež byly přiloženy k žádosti o registraci podle čl. 98 odst. 2, dokumenty přijaté v souladu s čl. 1815 odst. 2 od členského státu sídla, a informace o totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 65 odst. 1 písm. g); b)dokumenty z rejstříku uvedené v písmenu a) tohoto odstavce, v jejichž případě je rejstřík příslušný k osvědčování zákonnosti určované úřadem v souladu s jeho pravomocemi podle tohoto nařízení. Úřad není příslušný k ověřování toho, zda evropská politická strana či evropská politická nadace dodržuje povinnosti či požadavky, které těmto stranám či nadacím v souladu s články 4 a 65 a čl. 1714 odst. 2 ukládá členský stát sídla, a které jsou nad rámec povinností a požadavků stanovených tímto nařízením. 3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů upřesní systém registračních čísel, který bude v rejstříku uplatňován, a standardní podobu výpisu z rejstříku, který bude na žádost poskytován třetím osobám, včetně obsahu dopisů a dokumentů. Tyto výpisy nesmí zahrnovat žádné osobní údaje kromě totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 65 odst. 1 písm. g). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 4137. Článek 98 Žádost o registraci 1. Žádost se podává u úřadu. Žádost o registraci evropské politické nadace se podává pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je žadatel formálně přidružen.

2. K žádosti se přiloží: a)doklady o tom, že žadatel splňuje podmínky stanovené v článku 3, včetně standardního formálního prohlášení v podobě uvedené v příloze I; b)stanovy strany nebo nadace obsahující ustanovení požadovaná podle článků 4 a 65, včetně příslušných příloh a případně prohlášení členského státu sídla podle čl. 1815 odst. 2. 3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 4036 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení za účelem: a)stanovení doplňujících údajů nebo podkladů ve vztahu k odstavci 2, které jsou nezbytné pro to, aby mohl úřad v plném rozsahu plnit své úkoly podle tohoto nařízení spojené se správou rejstříku; b)pozměnění standardního formálního prohlášení uvedeného v příloze I tohoto nařízení, pokud jde o konkrétní údaje, které v případě potřeby vyplní žadatel, s cílem zajistit shromáždění dostatečných údajů o signatáři, jeho mandátu a evropské politické straně nebo evropské politické nadaci, kterou na základě svého pověření zastupuje pro účely tohoto prohlášení. 4. Dokumentace předložená úřadu jako součást žádosti se bezodkladně zveřejní na internetových stránkách podle článku 3632. Článek 109 Posouzení žádosti a rozhodnutí úřadu 1. Úřad žádost posoudí a určí, zda žadatel splňuje podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a zda stanovy obsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 65. 2. Úřad přijme rozhodnutí o registraci žadatele, ledaže žadatel nesplní podmínky pro registraci stanovené v článku 3 nebo že stanovy neobsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 65. Úřad své rozhodnutí o registraci žadatele zveřejní do jednoho měsíce od obdržení žádosti o registraci nebo, pokud se použijí postupy podle čl. 1815 odst. 4, do čtyř měsíců od obdržení žádosti o registraci. Je-li žádost neúplná, úřad žadatele neprodleně vyzve, aby doplnil požadované informace. Lhůta stanovená ve druhém pododstavci začíná běžet až ode dne, kdy úřad obdrží úplnou žádost. 3. Standardní formální prohlášení uvedené v čl. 98 odst. 2 písm. a) se považuje za dostatečné pro to, aby se úřad ujistil, že žadatel splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. cd) a e) nebo případně podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. c) a d). 4. Rozhodnutí úřadu o registraci žadatele je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie společně se stanovami dotčené strany či nadace. Rozhodnutí úřadu o zamítnutí registrace žadatele se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním tohoto zamítnutí. 5. Veškeré změny dokumentů nebo stanov předložených jako součást žádosti o registraci v souladu s čl. 98 odst. 2 se oznámí úřadu, který postupem podle čl. 1815 odst. 2 a 4 registraci obdobně aktualizuje. 6. Aktualizovaný seznam členských stran evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2, se každoročně zasílá úřadu. Změny, které mohou mít za následek, že evropská politická strana již nesplňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. b), musí být úřadu oznámeny do čtyř týdnů od jejich provedení. Článek 1110 Ověřování a plnění podmínek a požadavků pro registraci 1. Aniž je dotčen postup stanovený v odstavci 3 ⌦ tohoto článku ⌫, úřad pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se řízení uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) e) až f) a v čl. 65 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g).

2. Pokud úřad shledá, že již není splněna některá z podmínek pro registraci nebo některé ustanovení týkající se řízení podle odstavce 1, s výjimkou podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. dc) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), uvědomí o této skutečnosti dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci. 3. 🡺1 Evropský parlament, který jedná z vlastního podnětu nebo na základě odůvodněné žádosti podané skupinou občanů v souladu s příslušnými ustanoveními jeho jednacího řádu, nebo Rada či Komise mohou úřad požádat, aby ověřil, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. dc) a v čl. 3 odst. 2 písm. c). V tomto případě a v případě uvedeném v čl. 1916 odst. 3 písm. a) úřad požádá výbor nezávislých významných osobností zřízený podle ⌦ uvedený v ⌫ článku 1411 o stanovisko k dané věci. Výbor vydá stanovisko do dvou měsíců. 🡸 Zjistí-li úřad skutečnosti, které mohou vyvolat pochybnosti o tom, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. cd) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), informuje Evropský parlament, Radu a Komisi, aby kterýkoli z těchto orgánů mohl podat žádost o ověření uvedenou v prvním pododstavci. Aniž je dotčen první pododstavec, Evropský parlament, Rada a Komise oznámí, zda tak hodlají učinit, do dvou měsíců od obdržení této informace. 🡻 2019/493 čl. 1 bod 2 Postupy podle prvního a druhého pododstavce se nezahajují v období dvou měsíců před konáním voleb do Evropského parlamentu. Uvedené časové omezení se nevztahuje na postup stanovený v článku 1210 a. 🡻 1141/2014 (přizpůsobený) ⇨ nový S ohledem na stanovisko výboru úřad rozhodne o zrušení registrace dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Rozhodnutí úřadu musí být řádně odůvodněno. Rozhodnutí o zrušení registrace z důvodu neplnění podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. cd) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) může úřad přijmout pouze v případě zjevného a závažného porušení těchto podmínek. Použije se na něj postup uvedený v odstavci 4. 4. Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo nadace z důvodu zjevného a závažného porušení podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. cd) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) úřad oznámí Evropskému parlamentu a Radě. Rozhodnutí vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud Evropský parlament a Rada nevznesou ve lhůtě tří měsíců od oznámení rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada úřad uvědomí, že nevznesou námitky. Pokud Evropský parlament a Rada námitky vznesou, zůstane evropská politická strana či nadace registrovaná. Evropský parlament a Rada mohou vznést námitky proti rozhodnutí pouze z důvodů souvisejících s posouzením plnění podmínek pro registraci stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. cd) a v čl. 3 odst. 2 písm. c). Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace musí být informována o tom, že proti rozhodnutí úřadu o zrušení registrace byly vzneseny námitky. Evropský parlament a Rada přijmou stanovisko podle svých pravidel pro rozhodování stanovených v souladu se Smlouvami. Námitky musí být řádně odůvodněny a zveřejněny. 5. Rozhodnutí úřadu o zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace, proti němuž nebyly vzneseny námitky postupem podle odstavce 4, se ⌦ společně s podrobným odůvodněním zrušení registrace ⌫ ⇨ oznámí dotčené evropské politické straně nebo nadaci a ⇦ zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. společně s podrobným odůvodněním zrušení registrace a ⌦ Rozhodnutí ⌫vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění ⇨ nabývá účinku oznámením v souladu s článkem 297 Smlouvy o fungování EU ⇦. 6. Evropská politická nadace automaticky pozbývá svého statusu evropské politické nadace, jestliže je evropská politická strana, k níž je přidružena, vymazána z rejstříku. 🡻 2019/493 čl. 1 bod 3 (přizpůsobený) Článek 1210 a

Postup ověřování v případě porušení pravidel pro ochranu osobních údajů 1. Žádná evropská politická strana ani evropská politická nadace nesmí úmyslně ovlivnit nebo pokusit se ovlivnit výsledek voleb do Evropského parlamentu tím, že využije porušení platných pravidel pro ochranu osobních údajů ze strany fyzické či právnické osoby. 2. Pokud je úřad informován o rozhodnutí vnitrostátního dozorového úřadu ve smyslu čl. 4 bodu 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (EU) 2016/679, jímž se shledá, že fyzická nebo právnická osoba porušila platná pravidla pro ochranu osobních údajů, a pokud z uvedeného rozhodnutí vyplývá či existují-li jinak oprávněné důvody k domněnce, že protiprávní jednání souvisí s politickými činnostmi některé evropské politické strany nebo evropské politické nadace v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, úřad tuto věc postoupí výboru nezávislých významných osobností zřízenému ⌦ uvedenému v ⌫ článkemu 1411 tohoto nařízení. Úřad může v případě potřeby spolupracovat s příslušným vnitrostátním dozorovým úřadem. 3. Výbor uvedený v odstavci 2 vydá stanovisko, zda dotyčná evropská politická strana nebo evropská politická nadace úmyslně ovlivnila nebo se pokusila ovlivnit výsledek voleb do Evropského parlamentu tím, že využila porušení platných pravidel pro ochranu osobních údajů. Úřad si stanovisko vyžádá bez zbytečného odkladu a nejpozději do jednoho měsíce poté, co byl informován o rozhodnutí vnitrostátního dozorového úřadu. Úřad stanoví přiměřenou krátkou lhůtu pro vydání stanoviska výborem. Výbor vydá stanovisko ve stanovené lhůtě. 4. S ohledem na stanovisko výboru úřad rozhodne podle čl. 3027 odst. 2 písm. a) bodu vii), zda dotčené evropské politické straně nebo evropské politické nadaci uloží finanční sankce. Rozhodnutí úřadu musí být řádně odůvodněno, zejména pokud jde o stanovisko výboru, a musí být neprodleně zveřejněno. 5. Postupem stanoveným v tomto článku není dotčen postup stanovený v článku 1110. ⇩ nový Článek 13 Podávání zpráv o politické reklamě Úřad každoročně připraví a zveřejní zprávu o činnosti evropských politických stran v oblasti politické reklamy. Tato zpráva obsahuje věcné shrnutí zpráv za příslušný ohlašovac