SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU o strategii a akčním plánu EU pro řízení rizik v oblasti cel: čelit rizikům, posilovat bezpečnost dodavatelského řetězce a usnadňovat obchod /* COM/2014/0527 final */





SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ A EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU o strategii a akčním plánu EU pro řízení rizik v oblasti cel: čelit rizikům, posilovat bezpečnost dodavatelského řetězce a usnadňovat obchod 1. Úvod Hladce fungující a bezpečné obchodní toky mají zásadní význam pro hospodářský růst a konkurenceschopnost Evropské unie (EU), která je též největším světovým obchodním uskupením. Účinné řízení rizik v mezinárodním dodavatelském řetězci má zásadní význam pro zajištění bezpečnosti osob s bydlištěm v EU a ochrany finančních a hospodářských zájmů EU a zároveň usnadňuje zákonný obchod. Mají-li jednotný trh EU a celní unie řádně fungovat, musí se celní orgány konzistentně zabývat riziky. V zájmu posílení neporušenosti mezinárodních dodavatelských řetězců je třeba zlepšit řízení rizik celními orgány EU. Po úplném provedení dodatku o spolehlivosti a bezpečnosti[1] k celnímu kodexu Společenství[2] v roce 2011 zveřejnila Komise v lednu 2013 analýzu provádění politiky řízení rizik v oblasti cel. V uvedeném sdělení[3] byly označeny nedostatky ve stávajícím přístupu a navržena jejich řešení. V červnu 2013 vyzvala Rada[4] Komisi, aby předložila ve spolupráci s členskými státy „ucelenou strategii pro řízení rizik a bezpečnost dodavatelského řetězce vycházející krok za krokem z akčního plánu a důkladné analýzy nákladů a přínosů, zahrnující mimo jiné právní, procedurální a IT aspekty“. Toto sdělení předkládá strategii pro zlepšení řízení rizik v oblasti cel a pro zlepšení bezpečnosti dodavatelského řetězce (dále jen „strategie“) a v příloze tabulku prioritních opatření (dále jen „akční plán“)[5]. 2. Oblast působnosti strategie Strategie obsahuje řadu klíčových cílů, které vycházejí z celkového záměru dosáhnout vysoce kvalitního, mnohovrstevného přístupu k řízení rizik, který by byl účinný a efektivní. Nastiňuje odpovídající opatření ke zmírnění a omezení rizik, která se mají uplatňovat v nejpříhodnějším čas a místě v dodavatelském řetězci. Zohledňuje proměnlivou povahu a širokou škálu rizik, jimiž je třeba se zabývat, a primární odpovědnost celních orgánů za dohled v oblasti mezinárodního obchodu EU se zbožím. Tato strategie zohledňuje úlohu ostatních příslušných orgánů zapojených do pohybů v dodavatelském řetězci a zdůrazňuje potřebu vzájemného doplňování. Odkazuje rovněž na mezinárodní kontext rizik a na význam mezinárodní spolupráce při řízení rizik. Strategie také zohledňuje význam, který má pro EU usnadňování a urychlování obchodu, ústřední úlohu hospodářských subjektů a nutnost zamezit nepatřičnému narušení logistických procesů a procesů dodavatelského řetězce. 3. Akční plán ke zlepšení řízení rizik Akční plán podrobně rozvádí soubor opatření pro jednotlivé cíle. Tato opatření jsou zaměřena na odstranění zjištěných nedostatků s cílem postupně posílit kapacity pro celní orgány EU a dospět k systematičtější spolupráci s jinými agenturami, hospodářskými subjekty a mezinárodními obchodními partnery. V případě potřeby zahrnuje akční plán činnosti na podporu nebo vypracování mezinárodních norem a standardů. Nejzásadnější výzva, o kterou v opatřeních jde, spočívá v potřebě mít vysoce kvalitní údaje o pohybech v dodavatelském řetězci a v tom, aby těmito údaji mohly celní a jiné příslušné orgány řádně disponovat a využívat je pro účely řízení rizik. Klíčovým prvkem budoucího pokroku bude zajistit, aby byly vytvářeny a prováděny vhodné kapacity a metody, jež umožní a usnadní spolupráci mezi orgány. 4. Návaznost na ostatní iniciativy EU a doplňkovost vůči nim Při provádění strategie a akčního plánu bude Komise sledovat doplňkovost a soudržnost vůči probíhajícím souvisejícím iniciativám, a to jak v oblasti cel (například celní kodex Unie[6], vzájemná správní pomoc[7]), tak v jiných politických oblastech. Budou zohledněny iniciativy v oblasti bezpečnosti, zejména v oblasti vnitřní bezpečnosti[8], bezpečnosti nákladní letecké dopravy[9], námořní bezpečnosti (včetně elektronických systémů v námořní dopravě a společného prostředí pro sdílení informací)[10] a v oblasti přezkumu politiky kontroly vývozu[11]. Zohledněny budou rovněž další relevantní iniciativy v oblasti dopravní politiky, včetně směrnice o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich[12], kterou se zřizují vnitrostátní jednotné portály pro ohlašování a sdílení informací týkajících se lodí a propojují tyto informace s ostatními národními elektronickými systémy, systému pro výměnu informací SafeSeaNet[13] umožňujícího výměnu informací mezi členskými státy, systému elektronické podpory nákladní dopravy (e-freight) jako součásti bílé knihy o dopravě z roku 2011[14], jejímž cílem je zefektivnění a zlevnění logistiky prostřednictvím zjednodušení přístupu k informacím v oblasti logistiky a jejich využívání. Zohledněny budou rovněž relevantní politické iniciativy pro bezpečnost výrobků[15], zvířat, potravin a krmiv, ochranu životního prostředí, zejména FLEGT[16] a CITES[17], jakož i související iniciativy v oblasti práv duševního vlastnictví, jako je akční plán EU v celní oblasti pro boj proti porušování práv duševního vlastnictví[18], akční plán pro prosazování práv duševního vlastnictví, který předpokládá vypracování režimu náležité péče v EU jako způsobu předcházení porušování práv duševního vlastnictví v komerčním měřítku[19], a strategie pro ochranu a prosazování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích, zaměřená na zlepšení mezinárodní spolupráce[20]. 5. Analýza nákladů a přínosů na podporu zvoleného přístupu Komise zadala studii s cílem určit a prověřit náklady a přínosy alternativních přístupů na podporu provádění strategie. Hlavní pozornost této studie byla zaměřena na možná řešení za účelem zlepšení kvality, dostupnosti a využívání údajů pro účely řízení rizik týkajících se zboží vstupujícího na území EU. Posuzované možnosti byly tyto: 1) plně decentralizovaný přístup se všemi aspekty vývoje prováděnými na úrovni členských států a s přímou komunikací (peer-to-peer); 2) přístup sdílených služeb s vytvořením společného registru (archivu) na podporu dostupnosti údajů pro členské státy a se související platformou, která by propojila a racionalizovala komunikační toky mezi členskými státy; a 3) přístup sdílených služeb, disponujících navíc společným vnějším rozhraním pro předkládání údajů ze strany podniků, které by bylo nezávislé na členském státě příslušném pro přijímání těchto údajů. Studie dospěla k závěru, že vytvoření společného registru, jenž by umožnil vhodnou a včasnou výměnu informací, zásadním způsobem přispěje k zajištění účinného řízení rizik v oblasti cel v EU. Společné vnější rozhraní pro obchodníky by mohlo přinést další přínosy snížením nákladů pro obchodníky. Komise pečlivě zváží dostupné možnosti a otázky praktického provedení, včetně organizačních a finančních důsledků. Provedení těchto prací považuje Komise za prioritu. 6. Závěry Komise vynaloží nezbytnou iniciativu k provádění této strategie a tohoto akčního plánu, zejména v rámci celního kodexu Unie a souvisejícího vývoje v oblasti výpočetní techniky, a přijme jednotný přístup s ostatními iniciativami EU v oblasti získávání údajů. Komise upozorňuje Radu a Evropský parlament na význam provádění této strategie a tohoto akčního plánu. Vyzývá členské státy a další zúčastněné strany, aby přispěly k účinnému a efektivnímu provádění. [1] Nařízení Rady (ES) č. 648/2005. [2] Nařízení Rady (EHS) č. 2913/92. [3] COM(2012) 793 final, 8.1.2013. [4] Závěry Rady 8761/3/13, 18. června 2013. [5] Tato opatření byla vypracována spolu s odborníky z členských států. [6] Nařízení Rady (EU) č. 952/2013, 9.10.2013. [7] Předloha návrhu na změnu nařízení Rady (ES) č. 515/97. [8] KOM(2010) 673 v konečném znění, 22.11.2010 a související návazné dokumenty. [9] Závěry Rady 17563/10, 7.12.2010. [10] JOIN(2014) 9 final, 6.3.2014, a evropská strategie námořní bezpečnosti, kterou přijala Rada, dokument 10915/14, 24.6.2014. [11] COM(2014) 244 final, 24.4.2014. [12] Směrnice 2010/65/EU. [13] Směrnice 2002/59/ES. [14] KOM(2011) 144 v konečném znění, 28.3.2011. [15] COM(2013) 76 final, 13.2.2013. [16] Nařízení Rady (ES) č. 2173/2005, 20.12.2005. [17] Nařízení Rady (ES) č. 338/97, 9.12.1996. [18] Usnesení Rady 2013/C 80/01, 19.3.2013. [19] COM(2014) 392 final, 1.7.2014. [20] COM(2014) 389 final, 1.7.2014. Strategie EU pro řízení rizik v oblasti cel: čelit rizikům, posilovat bezpečnost dodavatelského řetězce a usnadňovat obchod Při dohledu nad dodavatelským řetězcem a nad pohybem zboží přes hranice EU musejí evropské celní orgány zavádět opatření za účelem zajištění neporušenosti dodavatelského řetězce pro mezinárodní pohyby zboží a ochrany bezpečnosti a zabezpečení Unie a osob pobývajících na jejím území; ochrany finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států; usnadnění a zrychlení zákonného obchodu a podpory konkurenceschopnosti EU. Zásadní význam má spolupráce s jinými příslušnými orgány, podniky a mezinárodními partnery. Vzhledem k rostoucímu objemu obchodních transakcí a potřebě dohledu nad dodavatelským řetězcem používají celní orgány řízení rizik tak, aby realizovaly účinné a efektivní kontroly, zamezovaly bezdůvodnému narušení zákonného obchodování a optimálně využívaly zdroje. Takto lze zdroje a zásahy přednostně zaměřit na kontrolu oblastí představujících největší a nejzávažnější rizika a optimálně zvolit dobu a místo k provedení nezbytných kontrol. Jednotný trh EU a celní unie, jakož i nadnárodní rozměr hrozeb ozřejmují, že členské státy na sobě navzájem závisejí a že účinně řešit rizika je třeba konzistentním a jednotným postupem v celé EU. Společný rámec EU pro řízení rizik v oblasti cel je pevně stanoven, ale je třeba jej nadále přizpůsobovat a rozvíjet tak, aby umožnil soudržnější, účinnější a nákladově efektivní dohled nad riziky v dodavatelském řetězci. Je povinností Komise a členských států toto zajistit. I. Základní zásady pro řízení rizik v oblasti cel u dodavatelského řetězce v EU Tato strategie se týká řízení rizik a kontroly zboží vstupujícího do Unie, opouštějícího Unii nebo přejíždějícího přes území Unie s náležitým ohledem na jeho specifika, rozsah rizika a náklady pro celní úřady i obchod. Řízení rizik spojených s pohybem zboží v mezinárodním dodavatelském řetězci vyžaduje schopnost zjišťovat, vyhodnocovat a analyzovat celou škálu hrozeb a rizik spojených se zbožím a s pohyby zboží. Aby se opatření ke zmírnění rizika a kontrolní opatření prováděla v nejvhodnějším čase a místě dodavatelského řetězce, je třeba zohlednit odlišný charakter rizik na úrovni EU i na národní úrovni a jejich dopad a důsledky, pokud by se tato rizika naplnila. 1) „Posoudit předem a zkontrolovat, pokud je třeba“ Společný rámec EU pro řízení rizik v oblasti cel musí stanovit posouzení rizik nákladu před jeho naložením ve třetí zemi, vstupem na území EU nebo vstupem do cílového (celního) místa určení s cílem umožnit zavedení protiopatření odpovídajícího zjištěnému riziku – v podstatě „posoudit předem a zkontrolovat, pokud je třeba“. Cílem je optimálním způsobem řídit rizika, například: bezpečnostní riziko výbušného zařízení nebo hrozbu, kterou představuje vysoce nakažlivá nemoc, je třeba řešit před nakládkou; u zakázaného, pašovaného nebo nebezpečného zboží je třeba včasného zásahu, ale může být kontrolováno při vstupu na území EU nebo v místě vykládky; některá rizika, jako je bezpečnost výrobků, mohou být řešena při celním odbavení (proclení); finanční rizika, rizika v oblasti obchodní politiky a další rizika lze řešit při celním odbavení (proclení), jakož i prostřednictvím auditních kontrol po propuštění zboží. Programy schválených hospodářských subjektů a koncepce důvěryhodných obchodních subjektů jsou obzvlášť významné při usnadnění a urychlení pohybu a celním proclení obchodu mezi obchodními subjekty, které byly označeny za spolehlivé a představují nižší riziko. 2) Spolupráce mezi více útvary Celní orgány EU jakožto orgány primárně příslušné pro dohled nad mezinárodním obchodem Unie uznávají, že na účinném řízení rizik se podílejí mnohé útvary. Vyžaduje úzkou spolupráci mezi celními správami na úrovni mezinárodní, mezi celními správami a ostatními státními orgány, včetně orgánů činných v trestním řízení a bezpečnostních agentur, a hospodářskými subjekty. 3) Koordinovaný přístup na více úrovních Vzhledem k těmto potřebám a výzvám musí EU a její členské státy zajišťovat (a spoléhat na) důkladný systém pro včasné posouzení rizik týkajících se pohybů zboží. To vyžaduje koordinovaný přístup na více úrovních za přispění všech příslušných orgánů; dále pak, aby aktéři v dodavatelském řetězci včas předkládali celním orgánům vhodné a harmonizované údaje. 4) Účinné využívání zdrojů EU a její členské státy musí zajistit sběr, integraci a správu elektronických informací z četných zdrojů a přitom využít stávající kapacity IT a nové příležitosti ke zvýšení efektivity. Zásadní význam má vhodné sdílení těchto údajů, informací týkajících se rizik a výsledků kontrol mezi celními orgány EU. EU a její členské státy musejí společným rámcem zajistit, aby tyto informace mohly být v plném rozsahu zpřístupněny a využívány pro účely řízení rizik, a to za dodržování platných předpisů o ochraně údajů. Celní orgány EU musejí v zájmu konzistentního nakládání s riziky zajistit, aby byla vhodně uplatněna celá škála dostupných kapacit, včetně vybavení, a zajistit průběžné hodnocení s cílem vyhnout se nadbytečnosti a zbytečným kontrolám i nákladům. II. Posílení víceúrovňového řízení rizik v oblasti cel v EU Pro zlepšení účinnosti a efektivity rámce řízení rizik na úrovni EU budou Komise a členské státy krok za krokem spolupracovat na přijímání opatření nezbytných pro dosažení cílů, to za pomoci těchto prostředků: 1) Zlepšit kvalitu údajů a zpracování údajů Cíl: Celním orgánům musejí být včas předkládány vysoce kvalitní a komplexní údaje týkající se pohybů zboží překračujícího hranice EU v rámci mezinárodního dodavatelského řetězce. Prostředek: Přizpůsobit právní, procesní a informační systémy EU pro zajištění toho, aby hospodářské subjekty, které jsou aktéry v obchodním dodavatelském řetězci, mohly předkládat požadované informace (včetně předem poskytovaných informací o nákladu) harmonizovaným způsobem při zohlednění mezinárodních norem, bez zbytečných nákladů pro podnikatelské modely nebo pro celní orgány. 2) Zajistit dostupnost údajů týkajících se dodavatelského řetězce a sdílení informací týkajících se rizik mezi celními orgány Cíl: Umožnit celním orgánům členských států analyzovat a zmírňovat rizika, pokud jsou relevantní, a zajistit rovnocenné zacházení s hospodářskými subjekty. Prostředek: Zavést vhodné právní, procesní a informační mechanismy na podporu nezbytné dostupnosti údajů, komunikace a sdílení informací týkajících se rizik, včetně výsledků kontrol, mezi celními orgány EU během celého procesu celní kontroly. 3) V případě potřeby provádět kontroly a opatření ke zmírnění rizika Cíl: Zajistit, aby opatření ke zmírnění rizika a kontrolní opatření byla konzistentně uplatňována tak, aby odpovídajícím způsobem reagovala na zjištěná rizika na úrovni EU i na úrovni členských států, a zároveň maximalizovat účinné využívání zdrojů a plynulost dodavatelského řetězce. Prostředek: Zavést metody a postupy, které umožní, aby kontroly založené na analýze rizik se prováděly v nejpříhodnější dobu a na nejvhodnějším místě v dodavatelském řetězci, aby si celní orgány vyměňovaly informace o výsledcích a zamezilo se zbytečným nebo duplicitním kontrolám. Prostředek: Určit, kde a v jakém okamžiku je třeba provést kontroly a opatření ke zmírnění rizik, aby se co nejlépe řešilo riziko a zohlednila se omezení v rámci logistického řetězce. 4) Posilovat kapacity Cíl: Zajistit, aby účinné provádění společného evropského rámce pro řízení rizik v oblasti cel bylo rovnocenné ve všech členských státech, a zvýšit schopnost reagovat na nově zjištěná rizika. Prostředek: Určit a řešit nepatřičné rozdíly při provádění na úrovni členských států, případně i prostřednictvím podpory na úrovni EU pro řešení zjištěných nedostatků. Prostředek: Nadále analyzovat a zjišťovat možné další kapacity na úrovni EU i na úrovni členských států, které by mohly být nezbytné pro podporu účinnějšího a efektivnějšího řízení rizik. Prostředek: Dále posilovat spolupráci a koordinaci mezi celními orgány EU. Prostředek: Dále rozvíjet a soustavně hodnotit společná kritéria a standardy EU týkající se rizik pro plnou škálu rizik a zajistit jejich harmonizované provádění. Prostředek: Systematicky monitorovat a hodnotit provádění strategie EU pro řízení rizik ve všech členských státech a srovnávat dosažené výsledky se zamýšlenými. 5) Podporovat spolupráci mezi útvary a sdílení informací mezi celními a jinými orgány na úrovni členských států i na úrovni EU Cíl: Zajistit, aby rizika byla účinně identifikována a řešena příslušnými orgány v nejpříhodnější dobu a na nejvhodnějším místě v dodavatelském řetězci a s minimálním narušením pohybu zboží. Prostředek: Dále rozvíjet režimy spolupráce mezi celními a jinými příslušnými orgány, včetně jiných orgánů činných v trestním řízení a bezpečnostních agentur, a to za účelem zajištění doplňkovosti úloh v řízení rizik v dodavatelském řetězci, podpory případného rozvoje společných kritérií týkajících se rizik a zlepšování dostupnosti a vzájemné výměny informací týkajících se rizik. Prostředek: Podporovat program schválených hospodářských subjektů v EU a získat širší uznání tohoto programu ze strany orgánů a regulátorů jiných než celních. 6) Posílit spolupráci s obchodem Cíl: Lépe se zaměřit na rizika a přitom zjednodušit dodavatelské řetězce a urychlit obchod. Prostředek: Realizovat partnerství s oprávněnými hospodářskými subjekty, aktéry v dodavatelském řetězci a poskytovateli logistických služeb, zejména v zájmu: – zlepšení znalostí a viditelnosti mezinárodních dodavatelských řetězců, zejména v rámci iniciativy elektronické podpory nákladní dopravy (e-freight), – zjišťování nových trendů nezákonného obchodu překračujícího hranice EU a hrozeb pro dodavatelský řetězec, – podpory opětovného použití celních údajů, které hospodářské subjekty poskytují v elektronické podobě, pro zefektivnění celních postupů, a tím snížení nákladů a zvýšení efektivity, – podpory a posilování programu schválených hospodářských subjektů v EU a dalšího usnadnění zákonného obchodu. 7) Využít potenciál mezinárodní celní spolupráce Cíl: Lépe identifikovat rizika, účinněji zmírňovat rizika a snižovat náklady pro hospodářské subjekty a orgány. Prostředek: Aktivně se podílet na vytváření celosvětových norem a standardů na mnohostranných fórech. Prostředek: Provádět nebo podporovat rozvoj mezinárodních norem a standardů prostřednictvím mnohostranných i dvoustranných iniciativ s obchodními partnery včetně výměny celních informací a ujednání o hladkém obchodování. Prostředek: Nadále se zasazovat o uznávání programu schválených hospodářských subjektů v EU mezinárodními obchodními partnery a o vzájemné uznávání programů důvěryhodných obchodních subjektů a případně kontrol. AKČNÍ PLÁN Cíl č. 1: Zlepšit kvalitu údajů a zpracovávání údajů pro účinné řízení rizik Opatření || Popis opatření || Orientační harmonogram || Příslušní aktéři || Výstup 1.1 Výkon zmocnění přijímat akty Komise uděleného v celním kodexu Unie || U zboží přepraveného na celní území Unie: – Završit analýzu pro potřeby zdokonalení údajů ze vstupního souhrnného celního prohlášení (ENS), přitom zohlednit různé obchodní modely, výsledky pilotních akcí v oblasti ochrany leteckého nákladu před protiprávními činy a hodnocení systému kontroly dovozu (ICS)[1]. – Navrhnout harmonizované řešení pro shromažďování a integraci údajů ENS od obchodních zdrojů na základě analýzy nákladů a přínosů a souvisejících otázek týkajících se provádění (včetně technických, finančních a organizačních aspektů). || 2014–2015 || Komise || – Prováděcí studie – Přijímat akty Komise 1.2 Vypracovávat a provádět vhodná řešení v oblasti informačních technologií || – Přizpůsobovat a dále rozvíjet nezbytné systémy IT pro předkládání údajů ENS hospodářskými subjekty a jejich shromažďování a integraci pro celní orgány. – Rozvíjet IT přístup ze strany celních orgánů do systémů hospodářských subjektů v oblasti ochrany letectví před protiprávními činy || 2016–2020[2] || Komise, členské státy, hospodářské subjekty || Systémy IT přizpůsobené a dále rozvíjené na úrovni členských států i na úrovni EU Cíl č. 2: Zajistit dostupnost údajů týkajících se dodavatelského řetězce, sdílení informací týkajících se rizik a výsledků kontrol mezi celními orgány pro analýzu a zmírňování rizik a zajištění rovnocenného zacházení s hospodářskými subjekty Opatření || Popis opatření || Orientační harmonogram || Příslušní aktéři || Výstup 2.1 Předkládat řešení a vykonávat zmocnění přijímat akty Komise udělené v celním kodexu Unie || – Na základě analýzy nákladů a přínosů a souvisejících otázek týkajících se provádění (včetně technických, finančních a organizačních aspektů) navrhnout harmonizovaná řešení pro zboží: a) přepravené na celní území Unie, b) propuštěné do celního režimu po vstupu na celní území Unie, c) vyvezené a přepravené mimo celní území Unie || 2014–2015 2015–2016 2016–2017 || Komise || – Prováděcí studie – Případně přijímat akty Komise – Společné pokyny pro celní orgány 2.2 Vypracovávat a provádět vhodná řešení v oblasti informačních technologií || Přizpůsobit a dále rozvíjet nezbytné systémy IT pro dostupnost a sdílení údajů týkajících se dodavatelského řetězce mezi celními orgány, dostupnost a sdílení informací týkajících se rizik, včetně výsledků kontrol, mezi celními orgány v EU. || 2016–2020[3] || Komise, členské státy || Dále rozvinuté systémy IT: – národní systémy pro řízení rizik v oblasti cel – ICS, nový informatizovaný tranzitní systém (NCTS) a systém pro řízení rizik v oblasti cel (CRMS) 2.3 Navrhnout řešení pro vysledování pohybů zboží při různých fázích celní kontroly || – Analýza možností pro vysledování pohybů zboží během různých fází celního dohledu od jeho vstupu na celní území Unie do jeho konečného celního odbavení, přičemž se zohlední probíhající iniciativy, jako jsou e-manifest, elektronická podpora nákladní dopravy (e-freight), a/nebo přizpůsobí stávající systémy celních operací – předložit vhodný přístup, přitom zohlednit relevantní aspekty (IT, právní nebo procesní) || 2015–2020 || Komise || – Zpráva o analýze s možností (možnostmi) – Provedená řešení umožňující sledovatelnost Cíl č. 3: Provést koncepci „posoudit předem a zkontrolovat, pokud je třeba“ pro odpovídající reakci na zjištěná rizika na úrovni EU i na úrovni členských států, zároveň maximalizovat účinnost při využívání zdrojů a plynulost dodavatelského řetězce Opatření || Popis opatření || Orientační harmonogram || Příslušní aktéři || Výstup 3.1 Vypracovat metodiky k provádění koncepce „posoudit předem a zkontrolovat, pokud je třeba“ || Navrhnout metodiku k určení nejvhodnějšího místa a času pro uplatňování celních kontrol a opatření ke zmírnění rizika v závislosti na typu/úrovni rizika, omezení kontrol a omezení dodavatelského řetězce (dostupnost informací, dokumentace a možnosti kontroly). || 2014–2016 || Komise || Koncepční dokument 3.2 Provést „ověření proveditelnosti/koncepce“ v rámci hlavních oblastí politiky a navrhnout vhodná řešení || – Určit hlavní oblasti politiky a podnikat operativní opatření pro zkušební řešení např. prostřednictvím opatření prioritní oblasti kontroly (PCA) ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami – Komise případně navrhne doložky o celních kontrolách u jiných než celních právních předpisů u testovaných oblastí politiky, přitom zohlední výsledky „ověření proveditelnosti/koncepce“ || 2015–2016 || Komise || – Ověření proveditelnosti/koncepce – Návrh Komise na případnou aktualizaci doložek o celních kontrolách u jiných než celních právních předpisů Cíl č. 4: Posílit kapacity pro zajištění rovnocennosti v účinném provádění společného rámce pro řízení rizik (CRMF) a pro zvýšení schopnosti reagovat na nově zjištěná rizika Opatření || Popis opatření || Orientační harmonogram || Příslušní aktéři || Výstup 4.1 Identifikovat a řešit nedostatky a nepřiměřené rozdíly v provádění CRMF, případně prostřednictvím podpory na úrovni EU || – Analyzovat, určovat a předkládat vhodná řešení (včetně IT), případně prostřednictvím podpory na úrovni EU: a) s cílem řešit nepřiměřené rozdíly při uplatňování společných kritérií a standardů týkajících se rizik, b) ve vztahu k technickým a funkčním požadavkům systémů členských států pro řízení rizik, c) ve vztahu k požadavkům na profesionální dovednosti v oblasti analýzy rizik a zacílení na rizika. || 2014–2020 || Komise, členské státy || – Zpráva o analýze. – Na úrovni členských států a/nebo EU jsou vyvinuty další nezbytné kapacity IT a jiné relevantní kapacity pro řízení rizik (například vzdělávací programy) 4.2 Rozvíjet případné další kapacity a zintenzivnit spolupráci a koordinaci mezi celními orgány || – Na základě strategických požadavků určit, které kapacity pro řízení rizik by měly být dále rozvíjeny na úrovni členských států a na úrovni EU (s přihlédnutím k přínosu registru údajů EU nebo alternativ i výsledků příslušných výzkumných projektů financovaných EU). – V souvislosti s opatřením 2.1 a další analýzou určit, jak dále zintenzivnit aktivní spolupráci mezi členskými státy, aby se: a) podpořilo účinné a efektivní řízení rizik v dodavatelském řetězci, b) zajistilo, že kontroly budou stanoveny a prováděny na nejvhodnějším místě v řetězci, že si celní orgány budou vyměňovat informace o výsledcích a že se zamezí mezerám nebo zbytečným kontrolám, c) posílila doplňkovost mezi celními kontrolami vycházejícími z rizik a celními vyšetřováními, mimo jiné stanovením vhodného řízení s cílem zajistit, aby rozvoj a správa stávajících a budoucích systémů IT byly formálně rozděleny mezi relevantní útvary Komise v souladu s pravidly pro ochranu údajů. – Usnadnit analýzu a posouzení možných přístupů, včetně možného vytvoření flexibilní struktury a řešení pro lepší posouzení rizik v reálném čase, pilotními projekty společných iniciativ mezi zainteresovanými členskými státy. – Navrhnout a provádět vhodná řešení (včetně informačních technologií) pro rozvoj nezbytných dalších kapacit pro řízení rizik na úrovni členských států i na úrovni EU (přitom též zohlednit řešení navržená výzkumnými projekty financovanými EU), včetně posílené spolupráce a koordinace mezi celními orgány. || 2014–2020 || Komise, členské státy || – Zpráva o analýze a/nebo hodnocení výsledků pilotního projektu (projektů) – Na úrovni členských států jsou vyvinuty další nezbytné kapacity IT a jiné relevantní kapacity pro řízení rizik – Na úrovni EU jsou vyvinuty další nezbytné kapacity IT pro řízení rizik (např. posílený CRMS) nebo jiné relevantní kapacity 4.3 Dále rozvíjet hodnocení hrozeb a rizik v oblasti cel na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU pro celou škálu hrozeb a rizik || – Při zohlednění stávajících nástrojů, postupů a metod zajistit na úrovni členských států i na úrovni EU, aby: a) pro celou škálu rizik byla vytvořena a sdílena mezi členskými státy i mezi členskými státy a Komisí hodnocení hrozeb a rizik v oblasti cel, b) tato hodnocení byla začleněna do řízení rizik v oblasti cel, případně i do společných kritérií a standardů týkajících se rizik || od roku 2015 || Komise, členské státy || – Hodnocení hrozeb a rizik v oblasti cel vypracovaná na úrovni členských států i na úrovni EU 4.4 Dále rozvíjet společná kritéria a standardy týkající se rizik (CRC) pro celou škálu rizik, ve spolupráci s příslušnými útvary || – Dále rozvíjet a provádět CRC pro celou škálu rizik, případně spolu s příslušnými útvary, a přitom zohlednit stanovené priority a iniciativy. || od roku 2014 || Komise || – Akty Komise v rámci stávajícího celního kodexu Společenství a celního kodexu Unie, jimiž se stanoví CRC – Provádění CRC prostřednictvím prioritních kontrolních opatření 4.5 Systematicky sledovat, hodnotit a zlepšovat provádění řízení rizik v EU členskými státy a měřit výkonnost CRMF || – Systematicky sledovat a hodnotit opatření pro řízení rizik v EU, aby se zajistilo jednotné, účinné a efektivní uplatňování – Nadále hodnotit a zvýšit efektivitu a účinnost stávajících CRC prostřednictvím ročních hodnotících zpráv Komise a následných opatření – Zlepšovat další metody a postupy pro monitorování, hodnocení a přezkum účinnosti CRC na úrovni EU, případně ve spolupráci s příslušnými útvary, a stanovit informace, které mají členské státy shromažďovat a dát k dispozici Komisi || od roku 2014 || Komise, členské státy || Měření výkonnosti CRMF prováděné: – ročními hodnotícími zprávami Komise – doporučeními ve zprávách o prioritních oblastech kontroly Cíl č. 5: Podporovat meziagenturní spolupráci a sdílení informací mezi celními a jinými orgány na úrovni členských států i na úrovni EU, aby se zajistilo účinné řízení rizik Opatření || Popis opatření || Orientační harmonogram || Příslušní aktéři || Výstup 5.1 Rozvíjet další režimy meziodvětvové spolupráce, zlepšit sdílení a dostupnost informací (týkajících se rizik) a zapojení celních orgánů do hodnocení rizik a hrozeb || — v relevantních politických oblastech prozkoumat, jak dále zlepšovat: a) dostupnost, sdílení a včasnou integraci informací (týkajících se rizik) do řízení dodavatelských řetězců, též v krizových situacích, b) režimy spolupráce k zajištění doplňkovosti mezi celními kontrolami vycházejícími z rizik a kontrolami prováděnými jinými příslušnými orgány, c) přístup k hodnocení hrozeb a rizik celními orgány na úrovni členských států i na úrovni EU pro řízení rizik v oblasti cel. — Předkládat možná řešení na úrovni členských států i na úrovni EU, přitom zohlednit odlišné rozdělení pravomocí mezi orgány v rámci každého členského státu, zejména v oblasti vymáhání práva a souvisejících iniciativ, jako je e-freight a Společné prostředí pro sdílení informací (CISE) || 2015–2020 || Komise, členské státy || – Zlepšení systematického sdílení a dostupnosti informací (týkajících se rizik) – Prováděcí akt Komise v rámci návrhu nařízení Rady o úředních kontrolách (COM (2013) 265) – Přiměřený přístup pro celní orgány k hodnocením rizik a hrozeb 5.2 Posílit program schválených hospodářských subjektů v EU prostřednictvím širšího uznání a podpory jinými orgány || – Určit prioritní oblasti spolupráce s jinými příslušnými orgány, přitom zohlednit probíhající iniciativy. – Provádět analýzu požadavků v souvislosti s jinými programy partnerství nebo kontrolními režimy od jiných orgánů s cílem identifikovat: a) doplňkovost a součinnost mezi programem schválených hospodářských subjektů a dalšími programy, b) opatření potřebná pro integraci statusu programu schválených hospodářských subjektů do kontrolních režimů jiných příslušných orgánů, c) kritéria shody vyvinutá jinými orgány, která by měl odrážet program schválených hospodářských subjektů. – Komise navrhne přiměřená řešení, pokud to bude nezbytné a možné || 2014–2020 || Komise || – Studie proveditelnosti s případnými následnými návrhy 5.3 Podporovat využívání osvědčených postupů a metod spolupráce mezi celními úřady a ostatními národními orgány || – Členské státy mají s podporou Komise iniciovat výměnu osvědčených postupů a metod spolupráce || 2014–2020 || členské státy, Komise || Studie/zpráva s doporučeními Cíl č. 6: Posílit další spolupráci s podniky prostřednictvím partnerství s hospodářskými subjekty a poskytovateli logistických služeb s cílem lépe se zaměřit na rizika a urychlit celní odbavení u zákonného obchodu Opatření || Popis opatření || Orientační harmonogram || Příslušní aktéři || Výstup 6.1 Nadále posilovat a podporovat program schválených hospodářských subjektů řešením veškerých zjištěných nedostatků a poskytnutím dalších výhod || – S příslušnými zúčastněnými stranami dále rozvíjet systematické analýzy a řešit relevantní nedostatky provádění programu schválených hospodářských subjektů v zájmu zajištění trvalé stability tohoto programu. – Určit další výhody ze statusu schváleného hospodářského subjektu v rámci celních postupů a navrhnout adekvátní opatření, a přitom zohlednit právní a procesní aspekty. || 2014–2020 || Komise || – Případné přijetí aktů Komise v rámci celního kodexu Unie – Aktualizace společných pokynů k programu schválených hospodářských subjektů 6.2 Zlepšit znalost dodavatelských řetězců, zvyšovat informovanost podniků a využívat cenná data, která mají podniky k dispozici || – Navrhnout a provádět vhodná řešení pro lepší řízení rizik v oblasti cel prostřednictvím lepšího zviditelnění dodavatelského řetězce: a) v rámci iniciativy elektronické podpory nákladní dopravy (e-Freight) zkoumáním toho, jak nejlépe využívat výsledků relevantních výzkumných projektů (např. RP7 Cassandra a CORE), a dokončením probíhajícího pilotního projektu zprávy o stavu kontejneru u ENS (CSM), b) zkoumáním, jak nejlépe využít komerčních databází. – Provádět na úrovni členských států i na úrovni EU osvětu u podniků za účelem dosažení jednotných standardů pro kvalitu údajů v oblasti cel a lepšího porozumění zranitelným místům, hrozbám a trendům týkajícím se dodavatelského řetězce. || 2014–2020 || Komise, členské státy || – Sběr a využívání CSM pro účely řízení rizik. – Zpráva o analýze ve vztahu k obchodním databázím a výzkumným projektům – Na úrovni členských států i na úrovni EU informační a osvětové kampaně u podniků 6.3 Podporovat kontrolu dodržování předpisů celními orgány v úzké spolupráci s podniky || – Identifikovat osvědčené postupy srovnáním národních programů a zkoumat možnosti zavedení harmonizovaného přístupu k segmentaci klientů jako prvku celkové koncepce, která doplňuje program schválených hospodářských subjektů. || 2014–2020 || Komise || – Určení osvědčených postupů a analýza proveditelnosti 6.4 Podporovat opětovné použití celních údajů, které hospodářské subjekty poskytují v elektronické podobě, pro zefektivnění celních postupů || – Určit ve spolupráci s podniky celní formality, postupy a oblasti, v nichž opakované použití údajů požadovaných podle celních předpisů EU zvýší efektivitu pro hospodářské subjekty i celní správy. || 2014–2020 || Komise, členské státy || – Analýza proveditelnosti Cíl č. 7: Využívat potenciál mezinárodní celní spolupráce pro zlepšení řízení rizik týkajících se dodavatelského řetězce Opatření || Popis opatření || Harmonogram || Příslušní aktéři || Výstup 7.1 Mnohostrannými i dvoustrannými iniciativami rozvíjet mezinárodní spolupráci || – Stanovit modely operační spolupráce, včetně vzájemného celního uznávání schválených hospodářských subjektů, důvěryhodných a průchodných obchodních cest a požadavků na výměnu informací, a to tak, aby tyto modely odpovídaly různým obchodním partnerům. – Zohlednit vývoj na celosvětové úrovni, vymezit standardy EU pro výměnu informací u: a) údajů o vzájemném uznávání schválených hospodářských subjektů, b) údajů ze systémů pro celní transakce, c) informací týkajících se rizik. – Dále rozvíjet dvoustrannou spolupráci se třetími zeměmi, též pilotními akcemi, srovnáváním a testováním technologií v oblasti bezpečnosti dodavatelského řetězce. – Komise navrhne adekvátní řešení. || 2014–2020 || Komise, Rada a EP || – Vypracování modelů mezinárodní spolupráce – Standardy EU pro výměnu celních informací se třetími zeměmi – Odpovídající ustanovení v mezinárodních dohodách o celní spolupráci – Zprávy v rámci výzkumného projektu v oblasti bezpečnosti dodavatelského řetězce CORE (7. RP) 7.2 Provádět vhodná nákladově efektivní řešení IT pro mezinárodní spolupráci || Provádět nezbytná nákladově efektivní řešení IT, která umožní mezinárodní spolupráci na podporu celních orgánů EU při odhalování rizik (tj. výměnu údajů v rámci vzájemného uznávání schválených hospodářských subjektů, informací ze systémů pro celní transakce a informací týkajících se rizik). || 2014–2020 || Komise, členské státy || Na úrovni členských států a /nebo EU jsou vyvíjeny kapacity IT 7.3 Zajistit, aby EU i její členské státy hrály aktivní úlohu při vývoji celosvětových standardů na relevantních mezinárodních fórech || Nadále zajišťovat aktivní vklad EU při vytváření mezinárodních standardů a při zajišťování toho, aby mezinárodní normy a standardy (např. normy a standardy vypracované Světovou celní organizací, IMO, ICAO, UPU a EHK OSN) byly dodržovány a prováděny. || 2014–2020 || Komise, členské státy || Vypracování mezinárodních standardů za aktivního vkladu EU [1] COM(2012) 793, 8.1.2013. [2] Časové rámce budou dále zpřesněny v prováděcím rozhodnutí Komise o pracovním programu pro celní kodex Unie (2014/255/EU, 29.4.2014). [3] Časové rámce budou dále zpřesněny v prováděcím rozhodnutí Komise o pracovním programu pro celní kodex Unie (2014/255/EU, 29.4.2014).