Podle doporučení, které bylo zopakováno v doporučení č. 1 z roku 2020 určeném Rumunsku, by Rumunsko mělo dosáhnout cíle celkového schodku veřejných financí ve výši 2,8 % HDP do roku 2022. Tento cíl byl z velké části v souladu s fiskální strategií Rumunska na období 2020–2022, kterou přijal parlament a která byla uzákoněna dne 18. prosince 2019. Doporučení vycházelo z letošní zimní prognózy Komise na rok 2020, zveřejněné dne 13. února 2020, která byla rozšířena o fiskální proměnné do roku 2022. Tato prognóza nezahrnovala dopad pandemie COVID-19.

Schodek veřejných financí v letech 2021 a 2022 by se mohl ukázat jako nižší, než se očekávalo v prognóze Komise z podzimu 2020, neboť vláda navrhla snížit plánované zvýšení důchodů a přídavků na děti. Související změny však parlament zamítl a vláda napadla rozhodnutí parlamentu u Ústavního soudu, který dosud nepřijal konečná rozhodnutí (viz také oddíl 4). Prognóza Komise z podzimu 2020 odpovídající standardnímu předpokladu nezměněné politiky zohledňuje parlamentní hlasování. Pro roky 2020 a 2021 tedy zahrnuje navýšení stanovená zákonem o důchodech, který je v současné době platný. Prognóza nezahrnuje žádné výdaje související s facilitou na podporu oživení a odolnosti, neboť vláda dosud neuvedla výdaje, které mají být v roce 2021 z této facility financovány. Vývoj schodku v roce 2021 by se rovněž mohl ukázat jako příznivější, než se předpokládalo, a to v důsledku vyššího hospodářského růstu vyplývajícího z rychlého provádění opatření financovaných z uvedené facility.

Na straně příjmů přijaly orgány v prosinci 2019 některé daňové změny, včetně snížení spotřebních daní z pohonných hmot a snížení příspěvků na sociální zabezpečení pracovníků s částečným úvazkem, a to s celkovou odhadovanou ztrátou příjmů ve výši 0,3 % HDP v roce 2020. Daňové příjmy by měly být rovněž negativně ovlivněny recesí a některými daňovými pobídkami v rámci podpůrných opatření souvisejících s pandemií COVID-19 (0,1 % HDP).

Předpoklad růstu je spojen s velmi vysokou mírou nejistoty. Forma oživení bude do značné míry záviset na délce trvání krize COVID-19, na rychlosti zotavení u hlavních obchodních partnerů Rumunska a na relativní normalizaci globálních a regionálních dodavatelských řetězců. Dlouhotrvající nejistota ohledně budoucího směřování veřejných politik, zejména pokud jde o dopad některých rozhodnutí v oblasti expanzivní fiskální politiky, by mohla snížit důvěru a omezit úvěrové toky a negativně ovlivnit investice a růst. Zároveň potenciální značný budoucí příliv grantů a úvěrů z facility na podporu oživení a odolnosti, který by měl být použit k financování produktivních investic a stimulaci reforem, představuje riziko, že prognóza bude upravena směrem nahoru.

Rumunské hospodářství rostlo v letech 2016–2019 v průměru o 5 % ročně, přičemž hlavní hnací silou růstu byla soukromá spotřeba. Investice byly během tohoto období volatilní, a čistý vývoz přispěl k růstu HDP záporně, neboť dovoz rostl rychleji než vývoz. Tento silný hospodářský růst však doprovázely vznikající makroekonomické nerovnováhy, zejména v podobě vysokého a rostoucího schodku běžného účtu a rozpočtového schodku, které byly způsobeny zejména výrazným zvýšením mezd a několika daňovými škrty. Rozpočtový schodek se zvýšil z 2,6 % HDP v roce 2016 na 4,4 % HDP v roce 2019 a předpokládá se, že v následujících letech prudce vzroste (viz tabulka 1) v důsledku řady rozhodnutí v oblasti expanzivní fiskální politiky přijatých v posledních letech (viz oddíl 3). U běžného účtu došlo k postupnému posunu z téměř vyrovnaného stavu v roce 2014 ke schodku ve výši 4,7 % HDP v roce 2019. Čistá investiční pozice Rumunska vůči zahraničí vyjádřená jako procentní podíl HDP od roku 2013 trvale klesala, což bylo podpořeno silným hospodářským růstem, a na konci roku 2019 se stabilizovala na úrovni přibližně –44 % HDP.

Tabulka 2: Opatření zaměřená na řešení pandemie COVID-19

Opatření Zákon Dopad na rozpočet (% HDP) 2020 2021 2022 Příjmy Dodatečné finanční prostředky EU na opatření související s pandemií COVID-19 0,4 CIT: prémie za včasnou platbu a výjimka pro odvětví pohostinství –0,1 Výdaje Prémie pro zdravotnické pracovníky několik zákonů 0,1 Výdaje na mimořádnou zdravotní péči a zdravotnické vybavení 0,3 0,1 Dávky v nezaměstnanosti z provozních důvodů pro zaměstnance a další kategorie pracovníků OUG 30/2020 0,5 Dotace pro zaměstnance, kteří se vracejí po nezaměstnanosti z provozních důvodů (41,5 %) OUG 92/2020 0,2 Režim krátkodobé práce a další opatření na podporu zaměstnanosti OUG 132/2020 0,1 Dotované úroky pro malé a střední podniky (IMM INVEST) 0,02 0,03 Dopad celkem 1,05 0,1 0,0

Poznámka: Dopad na rozpočet uvedený v prognóze Komise z podzimu 2020.

Za účelem posouzení střednědobých rizik týkajících se udržitelnosti provedla Komise ad hoc posouzení udržitelnosti dluhu podle svého standardního přístupu. Vzhledem k vysokému primárnímu schodku a relativně vysokým úrokovým sazbám ve srovnání s ostatními státy se poměr dluhu k HDP prudce zvyšuje. Za předpokladu nezměněné politiky Komise odhaduje, že dluh v roce 2022 překročí 60 % HDP a v roce 2027 překročí 100 % HDP a zůstane nad touto úrovní až do konce období, na něž se vztahuje prognóza, tj. do roku 2031. Podle posouzení Komise se celková rizika pro udržitelnost dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako vysoká. Tato úroveň rizika naznačuje, že existuje značná fiskální zranitelnost, kterou je třeba řešit vhodnými politickými opatřeními. Toto posouzení rizik bude aktualizováno a dále doplněno, jakmile Komise na jaře 2021 znovu posoudí rozpočtovou situaci Rumunska. V této fázi jsou projekce dluhu rovněž vystaveny mnohem větší nejistotě než obvykle. Pokud by bylo přijato nižší zvýšení důchodů a přídavků na děti, které vláda navrhla na rok 2020, zmírnilo by to výdaje v krátkodobém horizontu, ale bez dalších opatření pro rok 2021 a následující roky by zásadně neovlivnilo dlouhodobější rizika pro udržitelnost dluhu.

4.OPATŘENÍ PŘIJATÁ OD VYDÁNÍ DOPORUČENÍ V RÁMCI POSTUPU PŘI NADMĚRNÉM SCHODKU

Dne 15. září 2020 zaslaly rumunské orgány zprávu o opatřeních přijatých v návaznosti na doporučení podle čl. 126 odst. 7. V této zprávě jsou uvedeny fiskální cíle a opatření vyplývající z návrhu opravného rozpočtu na rok 2020 ze srpna tohoto roku. Nové cíle zahrnují opatření, která vláda přijala s cílem řešit dopad pandemie COVID-19 na zdravotní systém a hospodářství, s celkovými náklady ve výši přibližně 1 % HDP (tabulka 2). Zpráva neobsahuje žádné podrobnosti o střednědobých fiskálních cílech a opatřeních vlády, neboť rumunské orgány dosud nepředložily návrh rozpočtu na rok 2021 ani fiskální strategii na období 2021–2023.

Pro rok 2020 stanoví orgány cílový celkový schodek veřejných financí ve výši 8,6 % HDP a veřejný dluh ve výši 43,6 % HDP, což je v souladu s posledním opravným rozpočtem přijatým dne 14. srpna 2020, který upravil cíl schodku pro rok 2020 směrem nahoru z 3,6 % HDP původního rozpočtu na rok 2020. Plánovaný strukturální schodek na základě vlastních výpočtů orgánů činí 5,8 % potenciálního HDP. Tyto rozpočtové cíle vycházejí z očekávaného poklesu reálného HDP o ‑3,8 % v roce 2020, což je výrazně méně než pokles o ‑5,2 %, který se očekává v prognóze Komise z podzimu 2020; zahrnují rovněž dopad mimořádných opatření proti důsledkům pandemie COVID-19, která byla přijata do října 2020.

Prostřednictvím opravného rozpočtu ze srpna se vláda pokusila omezit zhoršování fiskální situace v roce 2020 tím, že omezila plánované zvýšení sociálních výdajů a mezd ve veřejném sektoru. Vláda konkrétně navrhla zvýšení starobních důchodů o 14 % od září 2020 namísto původně plánovaného zvýšení o 40 % Vzhledem k tomu, že se změna týká pouze roku 2020, měly by se důchody na základě stávajících právních předpisů od září 2021 přesto zvýšit alespoň o 30 %. Vláda rovněž navrhla zvýšit od srpna 2020 přídavek na dítě o 19 % namísto okamžitého zdvojnásobení v únoru 2020 a poté jej zvýšit dvakrát ročně až do jeho zdvojnásobení v červenci 2022. Vláda se rovněž pokusila odložit zvýšení mezd pedagogických pracovníků ze září 2020 na září 2021. Pokud by byly tyto revize provedeny, snížily by výdaje na rok 2020 o 1,3 procentního bodu HDP ve srovnání s prognózou Komise z podzimu 2020. Parlament však vládní návrhy zamítl a vláda napadla rozhodnutí parlamentu u Ústavního soudu, který dosud nepřijal konečná rozhodnutí.

Posouzení rozpočtových rozhodnutí Rumunska přijatých od dubna 2020 v reakci na doporučení bude muset zohlednit zhoršení makroekonomického výhledu a dopad mimořádných fiskálních opatření k řešení pandemie a jejích hospodářských a sociálních důsledků, jakož i veškerá další opatření nebo zásahy orgánů. Podle prognózy Komise z podzimu 2020 se nyní očekává, že růst reálného HDP bude v roce 2020 o 9 procentních bodů nižší než v základním scénáři, z něhož vychází doporučení podle čl. 126 odst. 7 z dubna 2020, které bylo založeno na zimní prognóze Komise z roku 2020 rozšířené o fiskální proměnné do roku 2022. Nyní se očekává, že celkový schodek státního rozpočtu bude v roce 2020 činit přibližně ‑10 ¼ % HDP ve srovnání se ‑4,9 % HDP v základním scénáři (tabulka 3).

V zimní prognóze Komise z roku 2020 rozšířené o fiskální proměnné do roku 2022 (základní scénář) nebyl zohledněn dopad pandemie COVID-19 a očekává se, že strukturální saldo se v roce 2020 zhorší o 1 procentní bod (potenciálního) HDP v případě, že nebude vyvinuto úsilí o korekci (tabulka 3). V prognóze Komise z podzimu 2020 se očekává zhoršení strukturálního salda o 3,6 procentního bodu HDP v roce 2020, tj. zvýšení o 2,6 procentního bodu oproti zimní prognóze. Zhoršení strukturálního schodku v roce 2020 přibližně o 1 procentní bod HDP je způsobeno mimořádnými opatřeními souvisejícími s pandemií COVID-19, která byla přijata po datu uzávěrky zimní prognózy. Kromě toho prognóza z podzimu 2020 předpokládá ve srovnání se zimní prognózou zvýšení výdajů na přídavek na dítě o 0,4 procentního bodu HDP, neboť předpokládá zdvojnásobení příspěvku se zpětnou platností od února 2020 (v návaznosti na hlasování v parlamentu, které potvrdilo původní harmonogram zdvojnásobení), zatímco zimní prognóza předpokládala, že k navýšení dojde v srpnu 2020 (v návaznosti na tehdejší plány vlády). Zbývající rozdíl je způsoben aktualizovanými informacemi o plnění rozpočtu na rok 2020, a to zejména výdaji na veřejné investice, které jsou vyšší, než Komise předpokládala v zimě. V porovnání s prognózou Komise z podzimu 2020 by kombinovaný dopad vládního úsilí o zmírnění růstu důchodů a přídavků na děti a odložení některých zvýšení mezd mohl zlepšit celkové a strukturální saldo v roce 2020 o téměř 1,3 procentního bodu HDP. I v tomto případě by však rozpočtový vývoj ve strukturálním a nominálním vyjádření nadále neodpovídal nápravě nadměrného schodku v dohledné budoucnosti.

Celkově se předpokládaný rozpočtový schodek odchyluje od korekce, která by byla v souladu s doporučením očekávána, a to i při nápravě dopadu krize COVID-19, ačkoli rozsah odchylky nelze v této fázi přesně posoudit. Mimořádná nejistota spojená s makroekonomickými prognózami týkajícími se vývoje pandemie a jejích socioekonomických důsledků v tomto okamžiku neumožňuje spolehlivě stanovit nový stabilní postup korekce. Je však zřejmé, že náprava nadměrného schodku bude v nadcházejících letech vyžadovat značné a pokračující strukturální fiskální úsilí. Opatření navržená vládou v srpnu 2020 a zamítnutá parlamentem by v tomto ohledu nebyla dostatečná.

Tabulka 3: Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových proměnných podle prognóz Komise a doporučeného postupu korekce