·Výkonnost jako ústřední prvek plnění rozpočtu. Peníze by měly být vynakládány v souladu s prioritami EU a měly by přinášet očekávané výsledky v praxi, a tím i hmatatelné výsledky a pozitivní změny pro širokou veřejnost a další příjemce.

Rok 2020 byl pro rozpočet EU klíčový. Díky rozpočtové flexibilitě a nástrojům zavedeným na začátku pandemie COVID-19 byly prostředky EU použity na zajištění zdravotnického vybavení, na podporu výzkumu léčby a vakcín a na záchranu pracovních míst a podniků. Z rozpočtu EU byly i nadále financovány horizontální priority EU, a to zejména zelená a digitální transformace. V roce 2020 byl také přijat největší stimulační balíček, který kdy EU financovala, a to NextGenerationEU (NGEU).

Aby se zajistilo, že podniky v EU nebudou poškozovány nekalou soutěží, vypracovala EU také pravidla pro zadávání veřejných zakázek, která mají zajistit, že veřejné zakázky budou zadávány prostřednictvím transparentních a nediskriminačních výběrových řízení založených na hospodářské soutěži. Kromě toho by měl nástroj pro mezinárodní zadávání veřejných zakázek po jeho přijetí Evropským parlamentem a Radou (spolunormotvůrci) umožnit Komisi vydat rozhodnutí, které by uchazečům ze zemí mimo EU, kteří se neřídí stejnými pravidly, ztížilo podmínky pro získávání veřejných zakázek v EU.

Stejně tak bylo pro úřad OLAF v roce 2022 vyčleněno dalších sedm externích zaměstnanců, kteří mu pomohou řešit nárůst pracovní zátěže. Z důvodu dodatečné pracovní zátěže se v návrhu rozpočtu na rok 2023 počítá s přerozdělením dalších šesti pracovních míst do úřadu OLAF z jiných částí Komise, a to včetně NGEU.

Nařízení o podmíněnosti umožňuje EU přijmout opatření (např. pozastavení plateb nebo finanční opravy) na ochranu rozpočtu EU a zároveň zajistit, aby koneční příjemci finančních prostředků EU nadále dostávali své platby přímo od příslušných členských států.

Maďarsko a Polsko napadly v březnu 2021 nařízení o podmíněnosti u Soudního dvora Evropské unie (SDEU). Dne 16. února 2022 SDEU jejich žaloby zamítl a platnost nařízení o podmíněnosti potvrdil. Dne 2. března 2022 Komise zveřejnila pokyny k uplatňování nařízení, které zohledňují rozsudek SDEU.

Dne 27. dubna 2022 zaslala Komise Maďarsku písemné oznámení. Jedná se o první krok v postupu stanoveném nařízením o podmíněnosti, jehož cílem je chránit rozpočet EU, a to buď podnětem k přijetí účinných nápravných opatření ze strany dotčeného členského státu, nebo přijetím opatření ze strany Rady.

Nařízení o podmíněnosti doplňuje další nástroje a postupy stanovené právními předpisy EU na ochranu rozpočtu. Mezi ně patří vyšetřování prováděná úřadem OLAF, kontroly a audity a finanční opravy.

Kromě těchto dalších nástrojů a postupů obsahuje finanční nařízení také povinnosti a mechanismy, které mají zajistit, aby se finanční prostředky EU v oblasti vnějších činností nedostaly k subjektům nebo osobám, které porušují zásady právního státu a demokratické zásady.

Právní stát a dodržování lidských práv v přijímajících zemích jsou spolu se základními hodnotami EU dále zakotveny v základních právních aktech týkajících se vnějšího financování, včetně Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa (NDICI – Globální Evropa) a nástroje předvstupní pomoci (NPP III). Nástroj NDICI – Globální Evropa vylučuje z financování EU jakékoli činnosti nebo opatření, které by mohly vést k porušování lidských práv v partnerských zemích. Aby mohla Komise rozhodnout o poskytnutí pomoci v rámci nástroje NPP III, zkoumá stávající záruky základních práv v přijímající zemi.

U obou nástrojů se počítá s možností upravit pomoc tak, aby bylo zajištěno dodržování demokratických zásad, lidských práv nebo zásad právního státu.

V neposlední řadě Komise přiděluje finanční prostředky v souladu s omezujícími opatřeními (sankcemi) EU a na základě jejich uplatňování.

5.Návrhy Komise na posílení digitalizace monitorování, kontroly a auditu finančních prostředků EU pomocí cílené úpravy finančního nařízení

Komise předložila pro VFR a NGEU na období 2021–2027 návrhy na zlepšení kvality a interoperability údajů o příjemcích finančních prostředků EU v případech, kdy se rozpočet provádí v rámci sdíleného řízení a v rámci Nástroje pro oživení a odolnost.

Spolunormotvůrci přijali návrh Komise, který členským státům ukládá povinnost zaznamenávat a uchovávat údaje o příjemcích finančních prostředků EU a o jejich skutečných majitelích. Pro SZP budou členské státy případně shromažďovat údaje o skupinách, do kterých příjemci patří.

Cílenou úpravou finančního nařízení chce Komise dále zlepšit monitorování a transparentnost využívání finančních prostředků. Komise navrhla, aby členským státům (a dalším subjektům), které plní rozpočet EU, byla uložena povinnost zasílat Komisi alespoň jednou ročně informace o příjemcích finančních prostředků EU v jejich členských státech (nebo v případě jiných subjektů v oblastech jejich působnosti). Komise by tyto informace doplnila o údaje, které má k dispozici o přímém řízení, a byla by odpovědná za jejich sjednocení, uspořádání a zveřejnění v databázi na jednotné internetové stránce, která by zahrnovala všechny způsoby řízení. Výsledná jednotná internetová stránka by byla vylepšenou verzí systému pro finanční transparentnost, který se v současné době používá pro přímé řízení.

Cílená úprava finančního nařízení je rovněž příležitostí k další ochraně rozpočtu EU před nesrovnalostmi, podvody, korupcí a střetem zájmů.

-Za prvé, Komise navrhla zavést povinné používání jednotného integrovaného informačního systému pro vytěžování dat a hodnocení rizik. Díky tomuto IT systému lze rozpoznat opatření, zakázky a příjemce, u nichž hrozí nesrovnalosti, podvody, korupce a střety zájmů. Komise tento informační nástroj, známý jako Arachne, vyvinula a dodala členským státům, které plní rozpočet EU v rámci sdíleného řízení a v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Používání systému Arachne je v současné době dobrovolné. V současné době se již široce používá v oblasti politiky soudržnosti a zavádí se i v oblasti zemědělských výdajů, ale pokud by se jeho používání stalo povinným, byl by to důležitý krok vpřed.

-Za druhé, Komise rovněž navrhuje rozšířit rozsah a účinnost systému včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES). Tento systém poskytuje soubor opatření na ochranu před podvodnými nebo nespolehlivými hospodářskými subjekty. Konkrétně EDES umožňuje schvalujícím osobám včas odhalit podvodné nebo nespolehlivé hospodářské subjekty a případně je zařadit na černou listinu (vyloučit je). Komise navrhla lépe zaměřit uplatňování systému EDES na fondy ve sdíleném řízení i v přímém řízení, kdy jsou prostředky vypláceny jako finanční příspěvky členským státům, například v rámci Nástroje pro oživení a odolnost (tj. Komise by měla možnost zasahovat v případě závažných důvodů pro vyloučení). Cílem je rovněž zajistit, aby rozhodnutí o vyloučení přijatá na úrovni EU byla v rámci sdíleného řízení prosazována na vnitrostátní úrovni. Komise rovněž navrhla, aby přidružené subjekty a/nebo skuteční majitelé primárně vyloučeného subjektu byli vyloučeni z účasti v zadávacích řízeních na veřejné zakázky a v konečném důsledku i ze získávání finančních prostředků EU.

-Za třetí, navrhovaná úprava finančního nařízení, pokud ji spolunormotvůrci schválí, zvýší účinnost a kvalitu kontrol a auditů pomocí digitalizace a nových technologií, jako je strojové učení, robotická automatizace procesů a umělá inteligence. To by mělo přispět k dalšímu zajištění řádného využívání finančních prostředků EU a zároveň snížit náklady na audity a kontroly.

6.Plnění rozpočtu EU

Jak Komise zdůraznila ve svém sdělení ze dne 8. června 2021 ( COM(2021) 366 ), přikládá maximalizaci účinnosti výdajů EU mimořádný význam a je odhodlána i nadále dbát na to, aby výdaje EU přinášely výsledky a aby tyto výsledky pomáhaly EU dosahovat jejích cílů.