EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 18.7.2016 COM(2016) 486 final SDĚLENÍ KOMISE OCHRANA ROZPOČTU DO KONCE ROKU 2015



Obsah 1.SHRNUTÍ A ZÁVĚRY 2.POSTUPY 2.1.Preventivní mechanismy 2.2.Nápravné mechanismy 2.3.Nákladová efektivnost systémů řízení a kontroly 2.4.Veřejné vnitřní kontroly a řízení fondů EU 3.FINANČNÍ OPRAVY A INKASA NA KONCI ROKU 2015 3.1.Finanční opravy a inkasa v roce 2015 3.2.Kumulativní finanční opravy a inkasa do konce roku 2015 3.3.Dopad finančních oprav 4.ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA 4.1.Preventivní opatření 4.2.Nápravná opatření 4.3.Nedostatky zjištěné u řízení a kontrol členských států a přijatá opatření 4.4.Kumulativní údaje 4.5.Opravy členských států 5.POLITIKA SOUDRŽNOSTI 5.1.Preventivní opatření

5.2.Nápravná opatření 5.3.Nedostatky zjištěné u řízení a kontrol členských států a přijatá opatření 5.4.Kumulativní údaje 5.5.Opravy členských států 6.PŘÍMÉ A NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ PŘÍLOHY: PODROBNÉ ÚDAJE 1.Finanční opravy v roce 2015 ve srovnání s obdrženými platbami EU; členění podle členských států 2.Členění oprav na základě paušální částky v roce 2015 3.Členění finančních oprav „u zdroje“ v roce 2015 4.Členění čistých finančních oprav v roce 2015 5.Částky, které členské státy inkasovaly v roce 2015 od konečných příjemců v oblasti zemědělství 6.Opravy, které v roce 2015 provedly samy členské státy předtím, než byly platby vyplaceny příjemcům (jako doplněk ke zprávám Komise) 7.Kumulativní opravy na konci roku 2015 nahlášené členskými státy u politiky soudržnosti v období 2007–2013 1.SHRNUTÍ A ZÁVĚRY Toto sdělení popisuje fungování preventivních a nápravných mechanismů, jak je stanoví právní předpisy Evropské unie (EU), jakož i opatření, která přijímají útvary Komise na ochranu rozpočtu EU před nezákonnými či neoprávněnými výdaji. Obsahuje také nejlepší odhad údajů, které vyplývají z použití těchto mechanismů a opatření, a uvádí, jak jsou zapojeny a ovlivněny členské státy. Sdělení doplňuje informace obsažené v dokumentu Diskuse o finančních výkazech a jejich analýzy za rok 2015, ve Výroční zprávě o řízení a výkonnosti pro rozpočet EU za rok 2015 a v relevantních částech výročních zpráv o činnosti daných generálních ředitelství. Přibližně 80 % rozpočtu EU plní členské státy, které musí dodržovat společně dohodnutá pravidla pro plnění rozpočtu. Členské státy jako partneři Komise zajišťují dodržování právních předpisů EU a ochranu rozpočtu EU. Komise chrání rozpočet EU, tj. výdaje EU, před neoprávněnými výdaji dvěma hlavními typy mechanismů: (1)preventivními mechanismy (např. kontroly ex-ante, přerušení a pozastavení plateb) a (2)nápravnými mechanismy (především finanční opravy uložené členským státům, ale také inkasa finančních prostředků od příjemců plateb EU): nápravné mechanismy je Komise v rámci své dozorčí úlohy povinna použít jako poslední možnost v případě, že jsou preventivní mechanismy neúčinné.

Hlavním cílem finančních oprav a inkas je zajistit, aby byly z rozpočtu EU financovány pouze výdaje, které jsou v souladu s právním rámcem. V rámci sdíleného řízení jsou to především členské státy, kdo odpovídá za zjištění neoprávněně vyplacených částek a za jejich vymáhání od příjemců. Jedním z hlavních úkolů, na nichž budou útvary Komise k zajištění nákladové efektivnosti systémů kontroly během současného funkčního období tohoto sboru komisařů dále pracovat, je racionalizace a zjednodušení kontrol a přidělení prostředků na kontroly, jež se považují za nejvhodnější z hlediska řízení rizik v oblasti legality a oprávněnosti v rámci daného právního rámce. Pokud jde o sdílené řízení, hlavním cílem je zlepšit účinnost systémů kontroly v členských státech. Finanční opravy v oblasti zemědělství a rozvoje venkova mají vždy čistý dopad na rozpočet EU, neboť v jejich rámci dochází k navrácení neoprávněně vyplacených částek, které se zpětně vracejí do rozpočtu EU. V oblasti politiky soudržnosti mají členské státy možnost nahradit dotčené nezpůsobilé výdaje novými způsobilými výdaji, aby tak nepřišly o financování z EU. V rámci jiných typů řízení prostředků se finanční opravy používají k realizaci oprav ještě před provedením úhrady ze strany EU. Toto sdělení se soustředí především na výsledky, jichž Komise dosáhla při plnění své dozorčí úlohy nad rozpočtem, avšak obsahuje také informace o výsledcích kontrol členských států. Finanční opravy a inkasa: výsledky za rok 2015 Co se týká dopadu nápravných opatření, která přijala Komise, hlavní údaje za rozpočtový rok 2015 jsou následující: V mil. EUR Oblasti politiky Potvrzené finanční opravy a inkasa v roce 2015 celkem Provedené finanční opravy a inkasa v roce 2015 celkem Zemědělství a rozvoj venkova 1 292 1 587 Politika soudržnosti 1 744 1 808 Vnitřní politiky 326 317 Vnější politiky 132 136 Správa 5 5 CELKEM 3 499 3 853 % plateb z rozpočtu 2,4 % 2,7 %







Následující graf obsahuje přehled o tom, jak byly v roce 2015 u jednotlivých oblastí politiky prováděny různé typy oprav (v milionech EUR): Definice těchto tří typů oprav jsou uvedeny v oddílu 2.2.2. Finanční opravy a inkasa: kumulativní výsledky Kumulativní údaje poskytují užitečnější informace o významu nápravných mechanismů, které Komise používá, jelikož zohledňují víceletou povahu většiny výdajů EU a vyrovnávají dopad jednorázových událostí. Potvrzené finanční opravy a inkasa v období 2009–2015 (v milionech EUR): Průměrná potvrzená částka činila v období 2009–2015 3,3 mld. EUR, tj. 2,4 % průměrné výše plateb z rozpočtu EU, zatímco průměrná částka oprav provedených v tomto období činila 3 mld. EUR, tj. 2,2 % plateb – viz graf 3.2.1; v případě Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) činila průměrná míra finančních oprav provedených Komisí za období od roku 1999 do konce roku 2015 1,7 % výdajů (přičemž ve všech případech se jednalo o čisté finanční opravy) – viz oddíl 4.4; v případě prostředků Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského sociálního fondu (ESF) na období 2000–2006 (jež jsou již téměř zcela uzavřeny) činila na konci roku 2015 kombinovaná míra finančních oprav, jež byly výhradně výsledkem dozorčí činnosti Komise, 4,2 % přidělených prostředků – viz oddíl 5.4.1; průměrná potvrzená částka v rámci přímého a nepřímého řízení za období 2009-2015 činila 380 mil. EUR, tj. 1,2 % průměrné výše plateb; Komise analyzuje původ chyb zjištěných v předchozích obdobích – viz zpráva o oblastech, ve kterých trvale dochází k četným chybám, a o hlavních příčinách těchto chyb („Report on areas of consistently high errors and their root causes“).

Ochrana rozpočtu EU: hlavní závěry Jedním z důležitých cílů „strategie rozpočtu zaměřeného na výsledky“, již vypracovala Komise, je zajistit nákladovou efektivnost při navrhování a uplatňování řídicích a kontrolních systémů, jež zabraňují chybám či tyto chyby odhalují a napravují. V rámci strategií kontroly by se proto měla v rizikovějších oblastech zvážit vyšší míra dohledu, jakož i častější kontroly a zajistit nákladová efektivnost. Komise se stále více zaměřuje na opatření, která zabraňují neoprávněným výdajům a pomáhají předcházet opakování takových nesrovnalostí v budoucnu. Výše uvedené údaje potvrzují pozitivní výsledky víceletých preventivních a nápravných opatření přijatých Komisí a členskými státy, neboť dokládají, že tato opatření zajišťují ochranu rozpočtu EU před výdaji, které jsou v rozporu s právními předpisy. Finanční opravy a inkasa jsou rovněž pobídkou pro členské státy, aby zkvalitnily své systémy a postupy, které mají zabránit vzniku chyb v budoucnu. Opravy, o nichž bylo rozhodnuto během roku, jsou důsledkem chyb a nesrovnalostí zjištěných v předchozích letech. 90 % finančních oprav, o nichž bylo rozhodnuto, bylo provedeno do konce roku 2015. K čistým opravám, které vedou ke zpětnému vrácení prostředků do rozpočtu EU, typicky dochází v oblasti zemědělství a rozvoje venkova a u přímého a nepřímého řízení. V oblasti politiky soudržnosti byly čisté opravy až doposud výjimkou kvůli odlišnému právnímu rámci a typu řízení rozpočtu (posílený preventivní mechanismus). Opravy paušální sazbou jsou ukládány v případech, kdy není možné s vynaložením přiměřeného úsilí přesněji vymezit finanční dopad chyb. Pro přímé a nepřímé řízení prostředků byly zavedeny zvláštní kontrolní rámce, které se týkají především postupu řízení grantů, aby zde mírnily stávající rizika. Komise podporuje síť pro interní kontrolu ve veřejné službě („Public Internal Control (PIC) Network“) a účastní se jí. Tato síť umožňuje spolupráci členských států na zlepšování interních kontrol (včetně řízení prostředků EU), aby mohly definovat osvědčené postupy zejména v případech, kdy se účinné provádění ukázalo jako obtížné (viz zpráva o oblastech, ve kterých trvale dochází k četným chybám, a o hlavních příčinách těchto chyb). Zlepšení plánovaná ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 (VFR) Zemědělství a rozvoj venkova Komise začala uplatňovat řadu nově dostupných preventivních nástrojů, např. přerušení financování EU, jeho pozastavení a snížení, aby lépe chránila rozpočet EU a dále motivovala členské státy k omezení počtu neoprávněných plateb. V této souvislosti získalo provádění akčních plánů ze strany členských na důležitosti v souboru nástrojů, které má Komise k dispozici pro řízení rozpočtu. Kromě toho má Komise za cíl dále rozvíjet jednotný přístup k auditu i v řízení společné zemědělské politiky („SZP“), a proto aktivně podporuje certifikační orgány při jejich novém úkolu zajišťování legality a oprávněnosti plateb a plnění této úlohy kontroluje. Pokud jde o EZZF, Komise soustavně žádá členské státy, aby se staraly o svůj systém evidence půdy (LPIS), zejména ho pravidelně aktualizovaly. Členské státy, jejichž systém není doposud dostatečně kvalitní, jsou povinny zavést příslušné akční plány, přičemž se vystavují riziku pozastavení financování, pokud daný akční plán nebude řádně proveden. U Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) byly ve fázi plánování programů prováděny zvláštní kontroly kontrolovatelnosti a ověřitelnosti plánovaných opatření. Komise kromě toho v případě problémů přerušuje platby a může rovněž využít možnosti jejich pozastavení. Komise nyní zahajuje ambiciózní proces zjednodušení, který má omezit složitost a administrativní zátěž, což také přispěje k dalšímu snižování rizika vzniku chyb. Soudržnost Nový právní rámec ukládá větší odpovědnost řídícím orgánům programů, které musí včas před každoročním předložením účetní závěrky programu provádět řádné prověření. Roční účetní závěrka zahrnuje finanční opravy provedené členským státem v souvislosti s daným účetním obdobím. Účetní závěrka a finanční opravy podléhají výroku auditora, kterým je auditní orgán programu. Ten rovněž na základě míry zbytkového rizika, které bylo zjištěno po provedení všech oprav, poskytuje auditní stanovisko k legalitě a oprávněnosti výdajů vykázaných v závěrce.

Během účetního období si Komise až do dokončení všech postupů kontroly ponechává 10 % z každé průběžné platby (včetně dokončení auditů probíhajících v době předložení závěrky), uplatňuje postupy pro schválení účetní závěrky, následně vyplácí nebo inkasuje roční zůstatek a provádí cílené audity založené na riziku, aby zajistila, že daný členský stát neopomenul či neponechal bez opravy žádný závažný nedostatek, který by významně zvýšil riziko u proplácených výdajů. Jinak musí Komise uplatnit čisté finanční opravy. Pokud existují náznaky vážných nedostatků v systémech řízení a kontroly, bude Komise rovněž nadále důsledně uplatňovat mechanismy přerušení/pozastavení plateb, které mají případně za následek finanční opravy. Rovněž bude s orgány odpovědnými za programy nadále zajišťovat preventivní akce zaměřené na budování kapacity: cílem je zlepšení kvality výdajů a užší spolupráce s auditními orgány na základě zásady jednotného auditu, aby se rizika řešila včas a účinně. Přímé a nepřímé řízení Pro přímé a nepřímé řízení Komise zřídila kontrolní rámec, který se zaměřuje na kontroly plateb ex ante, hloubkové kontroly ex post prováděné na místě u příjemce poté, co náklady vznikly a byly vykázány, a na ověřovací mise v mezinárodních organizacích. 2.POSTUPY 2.1.Preventivní mechanismy Komise používá k ochraně rozpočtu EU řadu preventivních mechanismů. Komise se stále více zaměřuje na opatření, která zabraňují neoprávněným výdajům a pomáhají předcházet opakování takových nesrovnalostí v budoucnu. V režimu sdíleného řízení (tj. pokud jde o výdaje v rámci zemědělské politiky a politiky soudržnosti) nesou odpovědnost za to, že výdaje vyplacené z rozpočtu EU jsou během celého průběhu poskytnutí prostředků na výdaje legální a oprávněné, především členské státy. Komise zajišťuje včasný a přísný dohled na základě výsledků auditů EU, výsledků vnitrostátních auditů získaných v průběhu let, výsledků vyšetřování úřadu OLAF a veškerých dalších informací, jež obdrží útvary Komise a jež svědčí o systémovém nedostatku či závažných nesrovnalostech, které nebyly napraveny. Klíčové prvky, které vypovídají o účinném fungování systému monitorování a kontroly, se pravidelně znovu posuzují, aby se zabránilo neoprávněným platbám. V rámci přímého a nepřímého řízení provádějí odpovědné útvary jako součást preventivních opatření kontroly způsobilosti výdajů nárokovaných příjemci. Tyto kontroly ex ante jsou zakotveny v postupech řízení programů a jejich smyslem je poskytnout přiměřenou jistotu o legalitě a oprávněnosti hrazených výdajů. Útvary Komise také mohou vydat pokyny, zejména pro smluvní záležitosti, s cílem zajistit řádné a efektivní řízení finančních prostředků, a tudíž nižší riziko nesrovnalostí. Ochranu finančních zájmů Unie rovněž zajišťuje systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES) zřízený a provozovaný Komisí. 2.2.Nápravné mechanismy 2.2.1 Přehled Významná část výdajů EU, například v rámci politiky soudržnosti, výzkumu a rozvoje venkova, má víceletou povahu. Podle čl. 32 odst. 2 písm. e) finančního nařízení se tento aspekt zohledňuje při navrhování a provádění nápravných opatření a rovněž při posuzování jejich výsledků. Nápravná opatření lze rozdělit na: a) finanční opravy a b) inkasa; obě opatření se přijímají ve všech fázích provádění programů, jakmile byly vynaloženy výdaje a/nebo byla provedena platba. Nápravné mechanismy je Komise povinna použít jako krajní řešení v případě, že preventivní mechanismy byly neúčinné. Provádění nápravných opatření má tyto fáze: 2.2.2 Finanční opravy Fáze projednávání finančních oprav představuje předběžnou fázi, kdy byly zahájeny postupy za účelem provedení finanční opravy, avšak s dotyčným členským státem stále probíhá řízení o sporných otázkách. Stanovené částky jsou pouze počátečními odhady útvarů Komise, jež se mohou změnit. Tyto opravy tedy byly zatím pouze navrženy, avšak nebyly dosud přijaty členskými státy, ani o nich nerozhodla Komise. Finanční oprava je potvrzena, jakmile je přijata členským státem nebo jakmile o ní rozhodne Komise.

Finanční oprava je považována za provedenou poté, co byla provedena a zaznamenána v účetnictví Komise, což znamená, že daná finanční transakce byla potvrzena odpovědnou schvalující osobou v následujících případech: odpočet od nárokované průběžné nebo konečné platby, příkaz k inkasu a/nebo transakce související se zrušením závazku. U výdajů vykázaných členskými státy používá Komise následující typy finančních oprav (opravy „ex post“): — finanční opravy v jednotlivých případech na základě přesného zjištění neoprávněně vyplacených částek a finančního dopadu na rozpočet, — extrapolované finanční opravy, pokud lze související částku určit dostatečně spolehlivě na základě reprezentativního statistického vzorku, — opravy na základě paušální sazby, pokud nelze určit související částku na základě reprezentativního statistického vzorku nebo pokud nelze přesně vyčíslit dopad jednotlivých chyb na výdaje (např. finanční opravy u jednotlivých veřejných zakázek na základě dohodnutých paušálních sazeb). Všechny finanční opravy – bez ohledu na jejich typ – mají negativní dopad na vnitrostátní rozpočty, a to i v případě, že nedojde ke zpětnému vrácení prostředků do rozpočtu EU, protože je třeba vynaložit finanční prostředky, aby byly nahrazeny nezpůsobilé výdaje. Finanční opravy „u zdroje“ jsou opravy používané k realizaci finančních oprav ještě před tím, než dojde k vyplacení prostředků z rozpočtu EU. K tomu dochází v okamžiku, kdy členský stát uplatňuje opravu při osvědčování nových výdajů Komisi v návaznosti na plán nápravných opatření, na němž se dřív dohodl s Komisí. Je třeba zdůraznit, že rozdíl mezi finančními opravami „ex post“ a „u zdroje“ spočívá v jejich načasování. Přehled finančních oprav z časového hlediska: Nahrazení výdajů je možnost, kterou právní předpisy v oblasti politiky soudržnosti nabízí členským státům a podle které mohou členské státy nahradit nezpůsobilé výdaje novými způsobilými výdaji, aby tak nepřišly o financování z EU (tj. nejde o čisté opravy, jelikož nedochází k žádnému vrácení prostředků do rozpočtu EU). Čistá finanční oprava je oprava, která má čistý dopad na rozpočet EU (tj. opravené a inkasované částky se vrátí do rozpočtu EU). Opravy v oblasti zemědělství a rozvoje venkova (EZZF, EZFRV, EZOZF) vedou vždy k navrácení finančních prostředků do rozpočtu EU; v případě politiky soudržnosti bylo nicméně vrácení již vyplacených částek do rozpočtu EU během provádění programu – vzhledem k právnímu rámci – obecně výjimkou. Podle právního rámce platného pro politiku soudržnosti do programového období 2007–2013 dochází ke skutečnému peněžnímu toku zpět do rozpočtu EU pouze v těchto případech: -pokud nejsou členské státy schopny předložit dostatečné způsobilé výdaje, -po uzavření programů, kdy již není nahrazení nezpůsobilých výdajů výdaji způsobilými možné, -v případě neshody s Komisí. V programovém období 2014–2020 byla však zavedena významná změna: Komise má povinnost uplatnit čistou finanční opravu, pokud audity EU – poté co byly předloženy balíčky dokumentů k poskytnutí jistoty – odhalí závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, jež nebyly dříve na úrovni členských států odhaleny, nahlášeny nebo opraveny. V těchto případech přicházejí členské státy o možnost, která platila v předchozích programových obdobích, kdy mohly opravu přijmout a dotčené finanční prostředky EU použít znovu. V rámci sdíleného řízení vynakládají členské státy značné úsilí a zdroje na provádění finančních oprav a inkasa neoprávněných částek od příjemců. Navíc provádějí v první instanci řídicí a další kontroly, jakož i audity, které doplňují výše podrobně popsané kontroly a audity Komise. 2.2.3. Inkasa ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA

Nařízení (EU) č. 1306/2013 o financování společné zemědělské politiky ukládá členským státům povinnost inkasovat částky ztracené v důsledku odhalených neoprávněných plateb. Za postupy inkasa jsou nicméně v souladu se zásadou subsidiarity plně odpovědné dotyčné členské státy, a tyto postupy se tedy řídí jejich vlastními správními a soudními postupy. Z toho důvodu mají některé postupy rychlé výsledky a jiné trvají déle. Aby bylo možno řešit zpoždění, ke kterým u některých členských států dochází u inkasa neoprávněných plateb, zákonodárce zavedl automatický zúčtovací mechanismus, podle kterého bude 50 % veškerých neoprávněných plateb, které členské státy nezískají od příjemců zpět do čtyř let (nebo v případě soudních řízení do osmi let), účtováno na vrub jejich vnitrostátních rozpočtů („pravidlo 50/50“). I v případě, že se tento mechanismus použije, jsou členské státy povinny pokračovat v postupu inkasa, a pokud tak nečiní s nezbytnou pečlivostí, může se Komise rozhodnout, že bude dotyčnému členskému státu účtovat dosud nevyrovnané částky v plné výši. Kromě toho musí členské státy podle článku 28 nařízení 908/2014 započíst dlužníkovi veškeré dlužné částky proti budoucím platbám (povinná kompenzace). Od doby, kdy vstoupil v platnost nový právní rámec, se pravidlo 50 / 50 musí u EZFRV rovněž použít během rozpočtového roku, nikoli až při uzávěrce programu. Počínaje rozpočtovým rokem 2014 jsou tak členské státy povinny uvádět částky, které mají být účtovány podle pravidla 50/50, rovněž u EZFRV v období 2007–2013 a u programů EZFRV v období 2014–2020 . Platby, které byly neoprávněně vyplaceny v důsledku administrativních chyb, kterých se dopustily vnitrostátní orgány, musejí být také odečteny z roční účetní závěrky dotyčných platebních agentur, a tedy vyloučeny z financování Evropskou unií. V případě EZZF se částky inkasované od příjemců připisují ve prospěch rozpočtu EU jako účelově vázané příjmy poté, co se odečte 20 % k pokrytí nákladů na inkaso. V případě EZFRV budou inkasované částky zohledněny u budoucí žádosti o úhradu výdajů, která bude předložena Komisi, a mohou být proto v daném programovém období pro daný program znovu použity. Po skončení období způsobilosti se připisují ve prospěch rozpočtu EU jako účelově vázané příjmy. POLITIKA SOUDRŽNOSTI Inkaso se provádí především při uzavírání programů či po něm a získané prostředky se připisují ve prospěch rozpočtu EU jako příjmy. V současném programovém období (2014–2020) a poprvé v roce 2017 bude k inkasu docházet také v rámci každoročního schválení účetní závěrky. Komise vypočte zůstatek mezi částkou schválenou v účetnictví a částkami, které byly členským státům již vyplaceny během účetního období (roční předběžné financování a 90 % žádostí o platby). Pokud půjde o částku, která má být od členského státu získána zpět, bude vydán inkasní příkaz. Tento inkasní příkaz, který může být případně proveden započtením proti následným žádostem o platbu, není finanční opravou a nesnižuje celkové prostředky na program. Tato částka bude pro daný program odpovídajícím způsobem znovu použita. PŘÍMÉ A NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ V případě přímého a nepřímého řízení a v souladu s finančním nařízením by inkasní příkazy pro neoprávněně vyplacené částky měla vydávat schvalující osoba. Inkaso se poté provede přímým bankovním převodem z účtu dlužníka (a představuje účelově vázané příjmy do rozpočtu EU, které lze znovu použít pro tentýž program) nebo započtením proti jiným částkám, které Komise dluží dlužníkovi. Útvary Komise provádí inkaso rovněž „u zdroje“ odečtením nezpůsobilých výdajů (jež byly zjištěny v současných žádostech o úhradu nákladů) od realizovaných plateb. 2.3.Nákladová efektivnost systémů řízení a kontroly V souladu s požadavkem finančního nařízení je významným cílem strategie Komise, která spočívá v zaměření rozpočtu na výsledky, zajistit nákladovou efektivnost při navrhování a uplatňování systémů řízení a kontroly, jež zabraňují chybám či tyto chyby odhalují a napravují. V rámci strategií kontroly by se proto měla v rizikovějších oblastech zvážit vyšší míra dohledu, jakož i častější kontroly a zajistit nákladová efektivnost. Je to důležité z důvodu, že kontroly znamenají pro příjemce značnou administrativní zátěž, a mohou dokonce odrazovat od účasti na programech. Neúčinné a neefektivní kontroly vedou kromě toho k plýtvání prostředky, jež by mohly jinak přispět k dosažení výsledků. Podrobnosti uvádí Výroční zpráva o řízení a výkonnosti za rok 2015 vypracovaná Komisí. 2.4.Veřejné vnitřní kontroly a řízení fondů EU Za ochranu rozpočtu EU společně odpovídají Komise a členské státy. Komise podporuje síť pro interní kontrolu ve veřejné službě („Public Internal Control (PIC) Network“), která sdružuje příslušné zástupce ze všech členských států, a účastní se jí. Tato síť se zabývá záležitostmi vnitřní kontroly týkajícími se buď vnitrostátních rozpočtů, nebo řízení fondů EU a jejím účelem je identifikovat osvědčené postupy v oblastech, kde se účinné provádění ukazuje jako obtížné. Zástupci pracující pro tuto síť se pravidelně setkávají, a všechny členské státy tak mohou v zájmu lepšího finančního řízení a lepších výsledků spolupracovat a zlepšit své mechanismy vnitřní kontroly.



3.FINANČNÍ OPRAVY A INKASA NA KONCI ROKU 2015 3.1.Finanční opravy a inkasa v roce 2015 Tabulka 3.1: Přehled finančních oprav a inkas prostředků za rok 2015 mil. EUR Okruh VFR Platby z rozpočtu EU v roce 2015 celkem Potvrzené finanční opravy v roce 2015 celkem Potvrzená inkasa v roce 2015 celkem Potvrzené finanční opravy a inkasa v roce 2015 celkem % plateb z rozpočtu EU Provedené finanční opravy v roce 2015 celkem Provedená inkasa v roce 2015 celkem Provedené finanční opravy a inkasa v roce 2015 celkem % plateb z rozpočtu EU Inteligentní růst podporující začlenění 68 009 1 637 254 1 892 2,8 % 1 766 246 2 013 3,0 % EFRR 28 363 826 — 826 2,9 % 774 — 774 2,7 % Fond soudržnosti 12 098 462 — 462 3,8 % 585 — 585 4,8 % ESF 10 277 348 1 349 3,4 % 407 — 407 4,0 % Vnitřní politiky 17 271 — 254 254 1,5 % — 246 246 1,4 % Udržitelný růst: přírodní zdroje 58 066 1 072 348 1 420 2,4 % 1 314 337 1 652 2,8 % EZZF 44 940 922 117 1 040 2,3 % 1 017 155 1 173 2,6 % Rozvoj venkova 11 793 46 206 253 2,1 % 263 152 414 3,5 % FNOR/ERF 791 6 2 8 1,0 % 10 6 16 2,0 % Orientační sekce EZOZF 64 97 2 99 154,0 % 24 2 26 40,6 % Vnitřní politiky 478 — 21 21 4,4 % — 23 23 4,8 % Bezpečnost a občanství 2 019 23 28 51 2,5 % 23 24 48 2,4 % Migrace a vnitřní věci 779 23 — 23 3,0 % 23 — 23 3,0 % Vnitřní politiky 1 239 — 28 28 2,2 % — 24 24 2,0 % Globální Evropa 7 884 — 132 132 1,7 % — 136 136 1,7 % Vnější politiky 7 884 — 132 132 1,7 % — 136 136 1,7 % Správa 8 978 — 5 5 0,1 % — 5 5 0,1 % Správa 8 978 — 5 5 0,1 % — 5 5 0,1 % CELKEM 144 955* 2 732 767 3 499 2,4 % 3 104 749 3 853 2,7 % * Údaje nezahrnují 288 mil. EUR vyplacených v rámci okruhu zvláštních nástrojů. Upozorňujeme, že výše uvedené údaje se mohou mírně lišit od těch, které jsou uvedeny ve výroční zprávě o ochraně finančních zájmů EU a boji proti podvodům a v souvisejících pracovních dokumentech útvarů Komise, jelikož uvedená zpráva byla zveřejněna dříve, ve fázi, kdy byly k dispozici pouze předběžné údaje.

3.1.1 Zemědělství a rozvoj venkova Finanční opravy: Velký objem finančních oprav, které Komise potvrdila v roce 2015, svědčí o značné snaze, kterou Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (GŘ AGRI) vyvíjí od roku 2013, aby urychlilo postupy schvalování souladu a mj. vyřešilo dlouho neukončená řízení. V důsledku toho byl v roce 2015 potvrzen velký počet oprav vztahujících se k několika rozpočtovým rokům. Očekává se, že v budoucnosti bude objem finančních oprav po dosažení normálního provozu stabilní, rovný přibližně průměru za poslední 3 roky. Nárůst počtu splátek a odkladů, jež byly poskytnuty členským státům, kromě toho vedl k tomu, že v oblasti zemědělství a rozvoje venkova bylo v minulých třech letech (2012 až 2014) provedeno méně částek, než o kterých rozhodla Komise. Tento nepoměr by měl po dosažení normálního provozu zaniknout.



Inkasa: V roce 2015 získaly členské státy zpět od příjemců 155 mil. EUR v případě EZZF a 153 mil. EUR v případě EZFRV. Pokud jde o nápravu nesrovnalostí, kterých se dopustil příjemce, musí členské státy v rámci schvalování roční účetní závěrky zaznamenávat údaje o inkasu neoprávněně vynaložených částek a nahlásit je. Za inkaso neoprávněných plateb přímo od konečných příjemců jsou výhradně zodpovědné členské státy. Příloha 5 uvádí částky, které členské státy v roce 2015 inkasovaly od příjemců (nahlášené členskými státy v jejich knize dlužníků) a které byly navráceny Komisi. Tyto částky se u EZZF považují za účelově vázané příjmy, zatímco částky inkasované u EZFRV lze opětovně přidělit na dotyčný program. 3.1.2 Soudržnost – Programové období 2000–2006 V souvislosti s pokročilou fází procesu uzavírání programů EFRR a projektů v rámci Fondu soudržnosti byly v roce 2015 členským státům uloženy následující finanční opravy, které členské státy přijaly: — finanční opravy ve výši 155 mil. EUR v rámci uzavírání programů EFRR v sedmi členských státech, přičemž nejvýznamnější opravy se týkaly Itálie (108 mil. EUR) a Řecka (34 mil. EUR), — u projektů v rámci Fondu soudržnosti přijalo 13 členských států opravy ve výši 53 mil. EUR, přičemž nejvyšší částka se týkala České republiky (16 mil. EUR). Potvrzené finanční opravy EFRR / Fond soudržnosti – 208 mil. EUR ESF – 179 mil. EUR U ESF bylo v rámci uzavírání programů uzavřeno všech 239 programů (209 zcela a 30 částečně). Členskými státy, u kterých bylo v roce 2015 potvrzeno a provedeno nejvíce finančních oprav, byla Francie (149 mil. EUR) a Španělsko (30 mil. EUR). Kromě toho bylo dokončeno uzavírání programů i v případě Švédska. V roce 2015 byl zaznamenán značný pokrok při uzavírání Finančního nástroje pro orientaci rybolovu (FNOR). Na konci roku 2015 bylo uzavřeno 57 ze 60 programů. Většina příslušných finančních oprav byla provedena prostřednictvím inkasních příkazů. 3.1.3 Soudržnost – Programové období 2007–2013 Ve srovnání s předchozími lety vzrostl v roce 2015 u EFRR / Fondu soudržnosti výrazně počet finančních oprav, což potvrzuje účinnost víceletých kontrol v této oblasti politiky. Tento nárůst je také výsledkem uplatňování přísné politiky, v rámci které Komise od začátku programového období přerušuje / pozastavuje platby, a skutečnosti, že v roce 2015 bylo po provedení finančních oprav uzavřeno několik vleklých případů, u nichž byly žádosti o platby zablokovány po dobu mnoha měsíců, či dokonce let. V těchto případech mohly členské státy uplatněné opravy nahlásit až v roce 2015 poté, co byly zrušeny postupy přerušení/pozastavení plateb. Dalším důvodem nárůstu finančních oprav v roce 2015 je také skutečnost, že vnitrostátní auditní orgány vykázaly ve výročních kontrolních zprávách za rok 2015 (dále jen „VKZ“) v porovnání s minulostí vyšší míru chyb. Nejvíce oprav (bez oprav „u zdroje“) vykázaly v roce 2015 tyto členské státy: Slovensko (236 mil. EUR), Itálie (161 mil. EUR), Německo (143 mil. EUR), Řecko (120 mil. EUR) a Španělsko (117 mil. EUR). Potvrzené finanční opravy: EFRR / Fond soudržnosti – 1 532 mil. EUR ESF – 169 mil. EUR Z toho ke konci roku 2015 vyplývá kumulovaná částka finančních oprav za období 2007–2013, kterou potvrdily členské státy a která je výsledkem dozorčí práce Komise, ve výši více než 2,3 mld. EUR. U ESF byly finanční opravy potvrzeny ve výši 169 milionů EUR a provedeny ve výši 227 milionů EUR, přičemž 142 milionů EUR bylo potvrzeno v roce 2015 a 85 milionů EUR v předchozích letech. 95 % finančních oprav potvrzených během roku 2015 a v předchozích letech bylo provedeno, a ke konci roku tak zbývá neprovedená částka (kumulovaná) ve výši 60 mil. EUR. Z členských států vykázaly nejvyšší míru provedených oprav v roce 2015 Rumunsko (133 mil. EUR) a Španělsko (29 mil. EUR) vzhledem k tomu, že bylo zrušeno pozastavení plateb. U Evropského rybářského fondu počet potvrzených finančních oprav v porovnání s rokem 2014 klesl o asi 70 %. V návaznosti na audity a kontroly dokumentace prováděné Komisí lze takové finanční opravy provést rychle díky tomu, že je možné odečíst nezpůsobilé výdaje z následné žádosti o platbu. 3.1.4 Soudržnost – Programové období 2014–2020 Během roku 2015 probíhalo druhé účetní období, přičemž u téměř žádného operačního programu zatím nebyly určeny příslušné orgány, a proto dosud nebyla nijak zpracována auditní činnost týkající se vykazování výdajů. Z toho důvodu nemohly být nahlášeny žádné finanční opravy.

3.1.5. Finanční opravy a inkasa v roce 2015: další informace V přílohách jsou uvedeny různé přehledy o částkách finančních oprav z roku 2015. Upozorňujeme na skutečnost, že níže uvedené údaje se týkají pouze roku 2015. Výše celkových oprav i členění podle členských států se může v závislosti na daném roku značně měnit. Účinnost systémů dohledu a kontroly je proto možné smysluplně posoudit pouze z hlediska více let a podle povahy těchto výdajů (viz oddíl 3.2). Informace uvedené v přílohách lze shrnout následovně: 1. Členění podle členských států Členské státy, které mají nejvíce potvrzených finančních oprav v porovnání s obdrženými platbami z EU, jsou Řecko (9,9 %), Rumunsko (8 %) a Slovensko (7,3 %). 2. Členění oprav na základě paušální částky Opravy na základě paušální částky jsou cenným nástrojem, který se používá v případě, že související částku nelze určit na základě reprezentativního statistického vzorku nebo nelze přesně vyčíslit dopad jednotlivých chyb na výdaje. Jejich uplatnění však znamená, že finanční důsledky nese členský stát, na který se daná oprava na základě paušální částky vztahuje, neboť tyto opravy nejsou přímo navázány na jednotlivé nesrovnalosti na úrovni projektů, tj. neexistuje žádný konečný příjemce, od něhož by bylo možné prostředky získat zpět. Pokud jde o EFRR/FS, opravy na základě paušální částky je třeba chápat jako odhad finančních oprav (paušálních a/nebo extrapolovaných), jež nejsou přímo spojeny s jednotlivými operacemi/projekty. Opravy na základě paušální částky v roce 2015: 2,2 mld. EUR potvrzeno 1,3 mld. EUR provedeno 3. Členění finančních oprav provedených „u zdroje“ Finanční opravy „u zdroje“ uplatňují orgány členských států zároveň s vykazováním výdajů Komisi; tyto opravy vyplývají z oprav na základě paušální částky v návaznosti na audity Komise. Nejrozsáhlejší opravy „u zdroje“ se v případě EFRR / FS týkají Rumunska (345 mil. EUR). Opravy „u zdroje“ v roce 2015: 0,5 mld. EUR potvrzeno 0,8 mld. EUR provedeno Pokud jde o ESF, výše finančních oprav „u zdroje“, jež byly potvrzeny v roce 2015 pro programové období 2007–2013, činí 81 milionů EUR. Finanční opravy „u zdroje“ se týkají především těchto členských států: České republiky, Francie, Polska, Slovenska a Rumunska. Z finančních oprav, které byly provedeny v programovém období 2007–2013, představují finanční opravy „u zdroje“ 115 milionů EUR, přičemž 66 milionů EUR z této částky bylo potvrzeno v roce 2015 a 49 milionů EUR v roce předcházejícím. 4. Čisté finanční opravy v roce 2015 Dopad různých nápravných mechanismů na rozpočet EU je ovlivněn způsobem plnění rozpočtu, odvětvovým řízením a finančními pravidly dané oblasti politiky. V každém případě však nápravné mechanismy chrání rozpočet EU před výdaji vynaloženými v rozporu s právními předpisy. Čisté finanční opravy v roce 2015 0,8 mld. EUR potvrzeno 1,2 mld. EUR provedeno





3.2.Kumulativní finanční opravy a inkasa do konce roku 2015 Kumulativní údaje poskytují užitečné informace o významu nápravných mechanismů, které Komise používá, zejména kvůli tomu, že přihlížejí k víceleté povaze programů a projektů a vyrovnávají dopad jednorázových událostí. 3.2.1. Období 2009–2015 Níže uvedené grafy ukazují vývoj potvrzených a provedených finančních oprav a inkas za posledních sedm let: Graf 3.2.1: Finanční opravy a inkasa v období 2009–2015 Potvrzené finanční opravy a inkasa v období 2009-2015 (v mld. EUR) Průměrné potvrzené finanční opravy za období 2009–2015: 3,3 mld. EUR 2.4 % průměrných plateb z rozpočtu U potvrzených částek je tendence mírně vzestupná, což prokazuje, že víceletý kontrolní rámec dlouhodobě úspěšně chrání rozpočet EU.



Provedené finanční opravy a inkasa v období 2009–2015 (v mld. EUR) Průměrná výše provedených finančních oprav a inkas za období 2009–2015 činila 3 mld. EUR, což představuje 2,2 % průměrné výše plateb z rozpočtu EU za toto období. 3.2.2. Rozhodnutí Soudního dvora týkající se finančních oprav v oblasti regionální politiky Během roku 2015 vydal Soudní dvůr rozsudky, kterými zrušil řadu rozhodnutí o finančních opravách v oblasti regionální politiky, která byla přijata v letech 2008–2010 (dotčeny byly opravy v celkové výši 457 mil. EUR týkající se programového období 1994–1999). Zrušení rozhodnutí se opíralo o nový právní výklad pravidel stanovených v nařízení č. 1083/2006 a představuje změnu oproti předchozím rozsudků Soudního dvora. Tyto zrušené opravy byly odečteny jak od částek oprav potvrzených a provedených v roce 2015, tak i od kumulativních částek v níže uvedené tabulce.



3.2.3. Procento provedených finančních oprav na konci roku 2015

Tabulka 3.2.3: Kumulativní potvrzené finanční opravy a procento provedených oprav ke konci roku 2015 mil. EUR Programové období Kumulativní rozhodnutí o EZZF Potvrzené finanční opravy na konci roku 2015 celkem Procento oprav provedených na konci roku 2015 Potvrzené finanční opravy na konci roku 2014 Procento oprav provedených na konci roku 2014 Období 1994–1999 Období 2000-2006 Období 2007-2013 Zemědělství — 139 787 11 766 12 692 85,4 % 11 514 82,8 % EZZF — — — 11 766 11 766 85,7 % 10 808 83,7 % Rozvoj venkova — 139 787 nepoužije se 926 81,3 % 706 69,3 % Politika soudržnosti 2 273 8 922 4 748 nepoužije se 15 943 93,4 % 14 203 92,2 % EFRR 1 799 5 794 2 664 nepoužije se 10 257 92,4 % 8 973 91,9 % Rozsudky Soudního dvora (457) 0 0 nepoužije se (457) — — — EFRR celkem 1 342 5 794 2 664 nepoužije se 9 800 92,1 % 8 973 91,9 % Fond soudržnosti 268 842 857 nepoužije se 1 968 99,9 % 1 496 88,7 % Rozsudky Soudního dvora 0 (9) 0 nepoužije se (9) — — — Fond soudržnosti – celkem 268 833 857 nepoužije se 1 958 97,6 % 1 496 88,7 % ESF 560 1 990 1 198 nepoužije se 3 748 98,4 % 3 399 96,5 % FNOR/ERF 100 127 29 nepoužije se 256 63,0 % 250 60,4 % Orientační sekce EZOZF 3 178 — nepoužije se 181 60,1 % 85 100,0 % Ostatní — — — nepoužije se 32 100,0 % 9 100,0 % Celkem 2 273 9 060 5 535 11 766 28 666 89,9 % 25 726 88,0 % Jednotlivá programová období v politice soudržnosti jednoznačně ukazují víceletou povahu rozpočtového cyklu EU. Jelikož je období 2000–2006 již téměř uzavřeno, objem finančních oprav je výrazně vyšší, zejména v porovnání s obdobím 2007–2013. 3.2.4. Kumulativní inkasa v letech 2009–2015 Níže uvedené tabulky udávají částky potvrzených a provedených inkas za období 2009-2015. Viz rovněž oddíl 3.3.1 níže o dopadu na rozpočet EU. Tabulka 3.2.4: Potvrzená inkasa za období 2009–2015 V mil. EUR Roky Celkem Inkasa 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Zemědělství: EZZF 163 178 174 162 227 213 117 1 234 Rozvoj venkova 25 114 161 145 139 165 206 956 Soudržnost 102 24 50 22 83 35 5 320 Oblasti vnitřní politiky 100 188 270 252 393 293 302 1 798 Oblasti vnější politiky 81 137 107 107 93 127 132 784 Správa 9 5 8 7 6 5 5 45 Celkem 480 646 770 695 941 838 767 5 137 Tabulka 3.2.5: Provedená inkasa za období 2009–2015 mil. EUR Roky Celkem Inkasa 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Zemědělství: EZZF 148 172 178 161 155 150 155 1 119 Rozvoj venkova 25 114 161 166 129 167 152 914 Soudržnost 102 25 48 14 81 32 7 309 Oblasti vnitřní politiky 100 162 268 229 398 274 293 1 724 Oblasti vnější politiky 81 136 77 99 93 108 136 730 Správa 9 5 2 9 6 5 5 41 Celkem 464 614 734 678 862 736 749 4 837 3.3.Dopad finančních oprav 3.3.1. Dopad na rozpočet EU v roce 2015 Graf 3.3.1: Dopad na rozpočet EU * Hlavní dotčené výdajové kapitoly: 0502, 0503, 0504, 1303, 1304, 0402, 1106 a 1803. ** Kromě inkas v rámci oprav „u zdroje“. Hlavní dotčené výdajové kapitoly: 0502, 0503, 1303, 1304, 0402 a 1106. Více informací o inkasech uvádí oddíl 3.2.4. Jak je objasněno výše, příjmy plynoucí z čistých finančních oprav a inkas se považují za účelově vázané příjmy, přičemž Komise inkasuje prostředky rovněž „u zdroje“ tím, že odečte nezpůsobilé výdaje (které byly zjištěny v předchozích či současných žádostech o úhradu nákladů) od realizovaných plateb. Účelově vázané příjmy se obecně vracejí do rozpočtové položky nebo fondu, z nichž byly výdaje původně proplaceny, a mohou být znovu použity, ale nejsou vyhrazeny pro konkrétní členské státy.

3.3.2. Dopad na vnitrostátní rozpočty V rámci sdíleného řízení mají všechny finanční opravy a inkasa dopad na vnitrostátní rozpočty bez ohledu na způsob jejich provádění. Je třeba zdůraznit, že i v případě, že nedojde ke zpětnému vrácení prostředků do rozpočtu EU, je dopad finančních oprav na úrovni členského státu vždy negativní. Důvodem je skutečnost, že aby členský stát nepřišel o financování EU, musí nahradit nezpůsobilé výdaje způsobilými operacemi. To znamená, že členský stát nese z vlastních zdrojů (z vnitrostátního rozpočtu) finanční důsledky ztráty spolufinancování EU určeného na výdaje považované podle programových pravidel EU za nezpůsobilé (ve formě nákladů příležitosti), pokud příslušné částky neinkasuje nazpět od jednotlivých příjemců. To není vždy možné, například v případě oprav na základě paušální sazby na úrovni programu (kvůli nedostatkům u vnitrostátních správních orgánů řídících program), jež nejsou přímo spojeny s jednotlivými nesrovnalostmi na úrovni projektu. 4.ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA 4.1.Preventivní opatření Preventivní opatření – členské státy Na úrovni členských států byla zřízena povinná správní struktura: řízení, kontrola a vyplácení výdajů je svěřeno akreditovaným platebním agenturám. Nezávislý externí auditor jmenovaný na národní úrovni (certifikační orgán), jakož i příslušné vnitrostátní orgány (na úrovni ministerstev) ve své dozorčí úloze podrobně dohlíží na to, zda jsou dodržována přísná akreditační kritéria (stanovená v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 908/2014 a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014). Platební agentury jsou povinny předkládat roční prohlášení o řízení, ve kterém prohlašují, že používaný systém poskytuje přiměřenou jistotu ohledně legality a oprávněnosti uskutečněných operací. Tato prohlášení o řízení ověřují výše uvedené certifikační orgány, které jsou povinny předkládat výroční stanoviska. U každého režimu podpory financovaného z EZZF nebo EZFRV uplatní platební agentury – před provedením jakýchkoli plateb – systém kompletních správních kontrol ex ante (zkontrolováno musí být 100 % žádostí o podporu) a kontrol na místě (v případě většiny programů alespoň 5 %). Tyto kontroly se provádějí v souladu s přesnými pravidly stanovenými v odvětvových právních předpisech (integrovaný administrativní a kontrolní systém – IACS, včetně systému evidence půdy – LPIS). U většiny těchto režimů podpory mají členské státy povinnost každoročně zasílat Komisi statistické údaje o provedených kontrolách a o jejich výsledcích (kontrolní statistiky). Preventivní opatření – Komise V rámci nového horizontálního nařízení o společné zemědělské politice (SZP) vstoupil v roce 2014 v platnost nový právní rámec pro přerušování, pozastavování a snižování plateb pro SZP, který posílí pravomoc Komise snížit / pozastavit financování EU v případech, u kterých bylo zjištěno riziko neoprávněných plateb. EZZF: Snížení prostředků ve výši 27,2 mil. EUR u čtrnácti členských států EZFRV: 24 přerušení a 7 pozastavení/snížení Komise proto může snížit nebo pozastavit měsíční (EZZF) nebo průběžné (EZFRV) platby, jestliže „z důvodu závažnosti nebo přetrvávání zjištěných nedostatků neexistuje nebo není účinná jedna nebo více základních součástí daného vnitrostátního kontrolního systému“ (nebo existují-li podobné závažné nedostatky v systému inkasa neoprávněných plateb) a: -nedostatky jsou trvalé povahy a byly již důvodem pro přijetí nejméně dvou rozhodnutí o finanční opravě, nebo -Komise dospěla k závěru, že daný členský stát není schopen bezodkladně provést nezbytná nápravná opatření v souladu s akčním plánem obsahujícím jasné ukazatele pokroku, který má být vypracován po konzultaci s Komisí. V případě EZFRV nové nařízení o společných ustanoveních rovněž umožňuje, aby průběžné platby přerušila pověřená schvalující osoba (tj. generální ředitel);jedná se o dodatečný, rychlý a reaktivní nástroj v případě obav ohledně legality a oprávněnosti plateb. V případě EZZF není možné takové přerušení použít kvůli měsíčnímu intervalu plateb. V roce 2015 nebyly u EZZF pozastaveny žádné platby. Měsíční platby byly z důvodu nedostatků v kontrolním systému poprvé v roce 2015 sníženy u Řecka (celkem 16 mil. EUR). K dalším snížením došlo v souvislosti s překročením stropů, lhůtami a dalšími otázkami způsobilosti. Celkem došlo ke snížení prostředků u 87 finančních operací. Tato přerušení a snížení/pozastavení jsou dočasná. V případě potřeby je u nich možné provést audit. Pokud se nedostatky potvrdí, bude v rámci schvalování souladu uplatněna finanční oprava, a tím budou příslušné výdaje s konečnou platností vyloučeny z financování z rozpočtu EU. 4.2.Nápravná opatření Podle právního rámce SZP jsou finanční opravy, jež ukládá Komise členským státům, vždy čisté opravy. Tyto částky členské státy vrací zpět a v rámci rozpočtu EU se považují za účelově vázané příjmy. Používají se k financování celkových výdajů na SZP a nejsou vyhrazeny pro konkrétní členské státy. Skutečné vrácení částek do rozpočtu EU se může zpozdit na základě rozhodnutí o splátkách (provedení ve třech ročních splátkách) či odkladu. V rámci sdíleného řízení jsou za odhalování chyb a jejich opravy přímo odpovědné členské státy. Pokaždé, když jsou zjištěny nedostatky v řídicím a kontrolním systému, zahajují se postupy posuzování shody a členské státy se současně žádají o přijetí nápravných opatření. Komise přísně sleduje, zda členské státy nápravná opatření provádí, a pokud tomu tak není, může u příslušného opatření přistoupit k přerušení, snížení či pozastavení plateb EU. Členské státy byly požádány, aby předložily akční plány k odstranění nedostatků, k nimž existují výhrady. Tyto akční plány byly posouzeny, aby se zjistilo, zda by v případě účinného provedení skutečně napravily zjištěné nedostatky včas. Účinnost nápravných opatření přijatých členskými státy Komise posuzovala každý rok. Lze dojít k závěru, že postup schvalování souladu a čisté finanční opravy soustavně chrání rozpočet EU před riziky.

V případě EZZF se finanční opravy provádí odečtením dotčených částek od měsíčních plateb vyplácených Komisí v druhém měsíci následujícím po vydání rozhodnutí Komise, podle kterého má být vůči příslušnému členskému státu uplatněna finanční oprava. Do konce roku 2015 byla v souvislosti s opravami přijata rozhodnutí o splátkách týkající se 2,3 mld. EUR. U EZFRV se finanční opravy provádí prostřednictvím inkasního příkazu, kdy je dotyčný členský stát požádán, aby tyto částky vrátil do rozpočtu EU; většinou se tak děje odečtením těchto částek od plateb, které mají být vyplaceny v následujícím čtvrtletí. Z toho důvodu může dojít k tomu, že rozhodnutí přijaté na konci roku N se provede až na začátku roku N+1. Kromě toho se může provedení rozhodnutí zpozdit z důvodu přijetí rozhodnutí o splátkách a o odkladu. To platí zejména od roku 2010, kdy v důsledku finanční a hospodářské krize členské státy častěji žádaly o to, aby směly využívat stávající ustanovení v právních předpisech umožňující uhradit finanční opravy prostřednictvím ročních splátek (nikoli prostřednictvím jednorázové platby): pokud částka, která má být vrácena členským státem, překračuje 0,01 % jeho HDP, může členský stát požádat o to, aby byly dané odpočty provedeny v ročních splátkách (maximálně třech), nikoli najednou. K odkladu uhrazení finančních oprav došlo u: Řecka Portugalska Komise kromě toho v roce 2012 zavedla nový předpis, podle něhož je u členských států, které dostávají finanční pomoc z EU, možné odložit uhrazení finančních oprav, pokud byly napraveny nedostatky, kvůli nimž se finanční oprava provádí. Členské státy, na které se vztahovaly mechanismy finanční pomoci, mohly požádat o jednorázové odložení úhrady jim uložených finančních oprav o 18 měsíců. Úhrada veškerých částek, které měly být v tomto období splaceny, byla odložena až na konec tohoto období, přičemž celková částka měla být vrácena ve třech ročních splátkách. Rozhodnutí o odkladu byla přijata v případě Řecka (529 mil. EUR) a Portugalska (109 mil. EUR). Prvních dvě roční splátky odložené částky byly provedeny v letech 2014 a 2015 a třetí a poslední roční splátka bude vyplacena v roce 2016. V případě Řecka bylo v roce 2015 přijato nové rozhodnutí o odkladu. Po uplynutí období odkladu musí být opravy uhrazeny v pěti ročních splátkách. Odklad poskytnutý Řecku skončí dne 22. června 2017. Doposud bylo odloženo splacení 335 mil. EUR. 4.3.Nedostatky zjištěné u řízení a kontrol členských států a přijatá opatření Komise vypracovala v roce 2013 zprávy o základních příčinách chyb, které se zabývají každou ze tří oblastí činností v souladu s přístupem sestavování rozpočtu podle činností („Activity Based Budget“), a určila hlavní nedostatky v řídicích a kontrolních systémech členských států. V návaznosti na to přijímají dotčené členské státy nápravná opatření a Komise aktivně sleduje jejich správné provádění. Komise dále řeší hlavní rizika pro fondy v ranější fázi způsobená základními příčinami, a to prováděním auditních šetření a akčních plánů, které již probíhají v některých členských státech. Kromě toho Komise prioritně plánuje řadu opatření pro zlepšení kontroly, komunikace a nápravných opatření, aby se situace ještě více zlepšila a zabránilo se vzniku problémů v budoucnu. Reforma společné zemědělské politiky z roku 2013 navíc v řadě oblastí zavedla významnou míru zjednodušení (např. zjednodušené vykazování nákladů v oblasti rozvoje venkova), na nichž se mohly Evropský parlament a Rada dohodnout, a zlepšila kontrolní systémy. Další zjednodušení se budou zaměřovat na vytvoření spravedlivější situace pro zemědělce, přičemž bude zachována účinnost systému a zohlední se složitosti některých systémů (např. u správních sankcí). Hlavní příčiny chyb u přímých plateb se týkaly: chyb nebo nedodržení předpisů ze strany vnitrostátních správních orgánů, ke kterým dochází, pokud vnitrostátní správní orgány nepřizpůsobí svůj systém, aby byl v souladu s pravidly, nebo nedodrží své vlastní pokyny; nedostatečné kvality a aktualizace systému evidence půdy (LPIS); nízké kvality kontrol na místě; chyb v žádostech o podporu. Je třeba poznamenat, že integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS), včetně systému evidence půdy, je hlavním řídicím a kontrolním systémem k zajištění oprávněnosti plateb přímé podpory. Používá se pro více než 90 % výdajů EZZF a výrazně přispívá k prevenci chyb a snižování míry chyb v režimech podpory, na které se vztahuje. Pokud jsou zjištěny nedostatky ve fungování tohoto systému, musí být přijata nápravná opatření a Komise jejich provádění pozorně sleduje. Hlavní příčiny chyb u tržních opatření: kvůli jejich složitosti nebyly splněny podmínky způsobilosti, vznikaly problémy s ověřitelností a kontrolovatelností opatření; předpisy pro zadávání veřejných zakázek; členské státy si odlišně vykládají pravidla o přípustnosti výdajů; nedostatečné informace o řídicích a kontrolních systémech členských států; nedostatky v používání systémů řízení a kontroly ze strany členských států. Oblast rozvoje venkova je nadále přísně sledována. V rámci řešení příčin chyb, GŘ AGRI v roce 2015 navíc doplnilo stávající akční plány. Cílem bylo řešit výhrady uvedené ve výroční zprávě o činnosti za rok 2014, a to prostřednictvím lepší spolupráce a analýzy v rámci útvarů Komise a intenzivního dialogu s členskými státy. Jako další krok při snižování míry chyb byl zaveden lepší systém pro podávání zpráv ze strany všech členských států o jejich vnitrostátních či regionálních akčních plánech. V této souvislosti se Komise více zaměřuje na pravidelné následné kontroly v návaznosti na zjištění auditu a na lepší ukazatele a mezníky pro účely monitorování. Komise v roce 2014 vyvinula zvláštní IT nástroj, který začal plně fungovat v roce 2015. Tento nástroj má účinně a soustavně zpracovávat informace získané z vnitrostátních nebo regionálních akčních plánů, nabízet přehled a usnadňovat přijímání vhodných následných opatření. 4.4.Kumulativní údaje Co se týká EZZF, výše finančních oprav, o nichž rozhodla Komise od roku 1999, činí celkem 11 766 mil. EUR. Průměrná míra oprav na jeden rozpočtový rok za období 1999–2015 činila 1,7 % výdajů. Jakmile Komise vydá rozhodnutí, jsou opravy automaticky provedeny, pokud nebylo členskému státu povoleno splácení ve formě tří ročních splátek. Tabulka 4.4: kumulativní finanční opravy u EZZF, o nichž bylo rozhodnuto v rámci schválení účetních závěrek od roku 1999 do konce roku 2015; členění podle členských států V mil. EUR Členský stát Platby EZZF obdržené z rozpočtu EU % obdržených plateb ve srovnání s celkovými platbami Kumulované finanční opravy u EZZF na konci roku 2015 % ve srovnání s platbami obdrženými z rozpočtu EU % ve srovnání s celkovou výší finančních oprav Belgie 12 755 1,8 % 45 0,4 % 0,4 % Bulharsko 3 257 0,5 % 71 2,2 % 0,6 % Česká republika 6 533 0,9 % 8 0,1 % 0,1 % Dánsko 18 208 2,6 % 192 1,1 % 1,6 % Německo 92 771 13,3 % 203 0,2 % 1,7 % Estonsko 743 0,1 % 1 0,1 % 0,0 % Irsko 21 930 3,2 % 108 0,5 % 0,9 % Řecko 42 621 6,1 % 2 723 6,4 % 23,1 % Španělsko 96 161 13,8 % 1 510 1,6 % 12,8 % Francie 149 034 21,4 % 2 588 1,7 % 22,0 % Chorvatsko 253 0,0 % 0 0,0 % 0,0 % Itálie 77 223 11,1 % 1 930 2,5 % 16,4 % Kypr 453 0,1 % 10 2,1 % 0,1 % Lotyšsko 1 065 0,2 % 0 0,0 % 0,0 % Litva 2 888 0,4 % 24 0,8 % 0,2 % Lucembursko 507 0,1 % 6 1,1 % 0,0 % Maďarsko 9 947 1,4 % 63 0,6 % 0,5 % Malta 37 0,0 % 0 0,8 % 0,0 % Nizozemsko 18 058 2,6 % 240 1,3 % 2,0 % Rakousko 11 884 1,7 % 12 0,1 % 0,1 % Polsko 23 517 3,4 % 155 0,7 % 1,3 % Portugalsko 11 749 1,7 % 342 2,9 % 2,9 % Rumunsko 7 579 1,1 % 207 2,7 % 1,8 % Slovinsko 904 0,1 % 20 2,2 % 0,2 % Slovensko 2 898 0,4 % 6 0,2 % 0,1 % Finsko 8 971 1,3 % 34 0,4 % 0,3 % Švédsko 11 935 1,7 % 120 1,0 % 1,0 % Spojené království 61 373 8,8 % 1 146 1,9 % 9,7 % Celkem 695 255 100,0 % 11 766 1,7 % 100,0 %



Graf 4.4: kumulativní finanční opravy provedené u EZZF členskými státy v rámci schválení účetních závěrek od roku 1999 do konce roku 2015 ve srovnání s platbami obdrženými z rozpočtu EU

4.5.Opravy členských států Členské státy musí zavést systémy pro kontroly ex ante a snížení financování nebo jeho odmítnutí: U každého režimu podpory financovaného z EZZF nebo EZFRV se provádějí správní kontroly ex ante a kontroly na místě, a pokud je zjištěno, že příjemce nedodržuje pravidla, uplatňují se odrazující sankce. Tyto kontrolní systémy jsou povinny uplatňovat platební agentury a zahrnují společné znaky a specifická pravidla přizpůsobená zvláštnostem každého režimu podpory. Mají zajistit kompletní správní kontroly ex ante všech žádostí o podporu, případné křížové kontroly s ostatními databázemi a rovněž kontroly na místě týkající se předběžného financování na základě vzorku transakcí (1 % až 100 % všech transakcí), podle rizika spojeného s dotyčným režimem. Pokud kontroly na místě odhalí vysoký počet nesrovnalostí, je nutno provést dodatečné kontroly. V této souvislosti je vůbec nejdůležitějším systémem integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS), který v rozpočtovém roce 2015 pokryl 93,8 % výdajů z EZZF. Pokud je to jen možné, je systém IACS používán také k řízení a kontrole opatření pro rozvoj venkova, která se týkají pozemků nebo hospodářských zvířat a na něž v roce 2015 připadalo 54,1 % plateb v rámci EZFRV. U obou fondů IACS v roce 2014 pokryl 85,6 % všech výdajů. V právních předpisech jsou stanoveny požadavky na podrobné zprávy, které členské státy předkládají Komisi a které se týkají jimi provedených kontrol a uložených sankcí. Systém podávání zpráv umožňuje vypočítat pro hlavní režimy podpory míru chyb, které členské státy zjistily na úrovni konečných příjemců. U přímých podpor a opatření pro rozvoj venkova je přesnost nahlášených statistických údajů a kvalita příslušných kontrol na místě také ověřována a potvrzována certifikačními orgány. Z posledně jmenovaných zpráv členských států vyplývá, že provedené správní kontroly ex ante a kontroly na místě mají preventivní účinek. Tyto kontroly vedly k opravám ve výši 353 mil. EUR. Nejvýznamnější opravy se týkaly Španělska (70 milionů EUR), Itálie (39 milionů EUR) a Polska (35 milionů EUR). Podrobnější údaje nahlášené v roce 2015 uvádí příloha 6. 5.POLITIKA SOUDRŽNOSTI 5.1.Preventivní opatření Za účelem ochrany rozpočtu EU Komise v roce 2015 dále uplatňovala přísnou politiku přerušování a pozastavování plateb, o kterých rozhodla v rámci akčního plánu 2008, jenž měl posílit dozorčí úlohu Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření. Tato politika, která se uplatňuje na období 2007–2013, funguje preventivně, neboť k přerušení průběžných plateb nebo k zasílání varovného dopisu (pokud neexistují žádné nevyřízené žádosti o platbu) dochází, jakmile se objeví důkazy o možných významných nedostatcích v systému řízení a kontroly některého z operačních programů nebo jeho části, čímž se zabrání vyplacení částek z rozpočtu EU, které by mohly být ovlivněny závažnými nesrovnalostmi. Co se týče programů EFRR/FS a ESF, je třeba zdůraznit, že plány nápravných opatření, které schválily členské státy a které jsou výsledkem dozorčí úlohy Komise, mají také preventivní dopad na výdaje, které již příjemcům vznikly a které byly na vnitrostátní úrovni zaznamenány v účetnictví certifikačního orgánu, avšak zatím nebyly vykázány Komisi. U těchto výdajů uplatní certifikační orgán finanční opravy, které požaduje Komise, ještě před jejich vykázáním. Výdaje vykázané Komisi po odečtení neoprávněných částek. Zejména v případě extrapolovaných oprav nebo oprav na základě paušální částky, ke kterým dochází v důsledku nedostatků v systémech řízení a kontroly, mohou být částky, které certifikační orgán preventivně opraví před certifikací, značně vysoké. Svědčí o tom případ finančních oprav „u zdroje“ uplatněných v rámci nápravných akčních plánů u různých programů v případě Rumunska v roce 2015 (345 mil. EUR) nebo v roce 2014 v případě České republiky (398 mil. EUR) a Maďarska (135 mil. EUR). Pokud jde o ESF, hlavní potvrzené finanční opravy „u zdroje“ byly v roce 2015 uplatněny u Rumunska (77 milionů EUR). Stejný preventivní účinek na ochranu rozpočtu EU mohou podobně mít varovné dopisy, které Komise zasílá, když jsou zjištěny systémové nedostatky a ještě jí nebyla předložena žádost o platbu. V tomto případě však Komise / členský stát nevykazují žádné částky, neboť kvantifikovat tento účinek je složitější. Preventivní účinek dozorčí úlohy Komise vede k lepší ochraně rozpočtu EU (a snižuje množství chyb zjištěných auditními orgány při auditu částek, které má Komise proplatit), a proto musí být také zohledněn při podávání zpráv. Přerušení a pozastavení plateb se zruší, pouze pokud existuje přiměřená jistota, že budou provedena nápravná opatření, a/nebo pokud již byly provedeny finanční opravy. Finanční opravy musí být uvedeny v žádosti o platbu, která byla předložena Komisi, nebo která byla s Komisí dohodnuta. Přiměřenost nápravných opatření, včetně finančních oprav, se posuzuje zejména na základě důkazních auditních informací, které poskytuje vnitrostátní auditní orgán nebo (následný) audit Komise, a po individuálním posouzení příslušného případu, které má zajistit konzistentnost, transparentnost a rovné zacházení s členskými státy.



5.1.1. Přerušení a pozastavení Tabulka 5.1.1: Přerušení V mil. EUR Fond Politika soudržnosti: programové období 2007–2013 Neuzavřené případy k 31. 12. 2014 celkem Nové případy 2015 Případy uzavřené v průběhu roku 2015 Neuzavřené případy k 31. 12. 2015 celkem Počet případů Částka Počet případů Částka Počet případů Částka Počet případů Částka EFRR & FS 99 3 818 87 5 299 135 7 387 51 1 730 ESF 32 970 27 1 392 33 1 599 26 762 ERF 7 14 25 157 30 162 2 8 Celkem 138 4 802 139 6 848 198 9 148 79 2 501 Výše uvedená tabulka podává pro fondy EFRR, Fond soudržnosti, ESF a ERF přehled o počtu případů přerušení a výši dotčené částky. Počáteční zůstatek zahrnuje všechny případy, které byly otevřeny na konci roku 2014, bez ohledu na rok, kdy bylo přerušení oznámeno členskému státu. Nové případy se týkají pouze přerušení, jež byla oznámena v roce 2015. Uzavřené případy představují případy, u nichž bylo v roce 2015 obnoveno proplácení žádostí o úhradu nákladů, bez ohledu na rok, kdy přerušení začalo. V případech otevřených na konci roku 2015 je přerušení ke dni 31. prosince 2015 nadále účinné, tj. proplacení žádostí o úhradu nákladů je přerušeno do doby, než dotyčný členský stát přijme nápravná opatření.

Co se týká EFRR a Fondu soudržnosti, na konci roku 2015 bylo stále ještě přerušeno 51 plateb, a to u Španělska (39), Maďarska (5), přeshraničních programů (4) a České republiky (3). Většina z těchto případů byla odhalena na základě analýzy výročních kontrolních zpráv, které předkládají členské státy, a do určité míry na základě informací z jiných zdrojů, např. médií či auditorských misí Komise. Pokud jde o ESF, na konci roku 2015 zůstalo přerušeno 26 plateb, a to u Španělska (11), Itálie (8), Francie (2), Maďarska (2), Spojeného království (2) a Německa (1); přičemž 15 z nich bylo přerušeno již na konci roku 2014. U ERF se většina přerušení týkala problémů odhalených při analýze výročních kontrolních zpráv, které členské státy předkládají na začátku každého roku (nepředložené nebo nespolehlivé zprávy nebo zprávy s vysokou mírou chyb). K pěti operačním programům byly ve výroční zprávě o činnosti za rok 2014 vysloveny výhrady (a došlo k přerušení plateb): ve všech pěti případech přijaly dotyčné členské státy nezbytná nápravná opatření a platby mohly být obnoveny. Pozastavení Pokud jde o EFRR a FS, na konci roku 2014 bylo pozastaveno šest operačních programů, přičemž u tří došlo v roce 2015 ke zrušení. V roce 2015 bylo přijato deset rozhodnutí o pozastavení, která se týkala: Španělska (3), přeshraničních programů (3), Maďarska (2), Itálie (1) a Spojeného království (1). Na konci roku bylo v platnosti ještě šest z těchto nových rozhodnutí, to znamená, že na konci roku 2015 bylo v platnosti celkem devět rozhodnutí o pozastavení plateb. Pokud jde o ESF, na konci roku 2014 bylo pozastaveno 18 operačních programů, přičemž u jedenácti došlo v roce 2015 ke zrušení. V roce 2015 bylo přijato 10 rozhodnutí o pozastavení plateb: (Francie (1), Německo (1), Maďarsko (1), Itálie (2), Slovensko (1), Španělsko (1) a Spojené království (3)); dvě z těchto rozhodnutí byla zrušena v průběhu roku 2015 (uvedené jedno rozhodnutí u Slovenska a jedno z rozhodnutí uvedených u Spojeného království). Na konci roku 2015 bylo v platnosti ještě celkem 15 pozastavení: (Francie (1), Německo (1), Maďarsko (1), Itálie (3), Španělsko (7) a Spojené království (2)). U estonského operačního programu Evropského rybářského fondu byly v květnu 2014 pozastaveny průběžné platby, které byly v dubnu 2015 znovu obnoveny. Žádná jiná pozastavení se nepřipravují. 5.1.2. Preventivní opatření proti podvodům Prvním a nejúčinnějším preventivním opatřením proti podvodům je provozování spolehlivého systému vnitřní kontroly, který je přizpůsoben zjištěným rizikům a je používán tak, aby na tato rizika přiměřeně reagoval. Takový systém může snížit riziko, že k podvodu dojde nebo že podvod zůstane neodhalen, ale pravděpodobnost výskytu podvodu nemůže zcela vyloučit. Od konce roku 2015 jsou provozní ředitelství GŘ pro regionální a městskou politiku zodpovědná za následná opatření u 70 případů, které vyšetřuje úřad OLAF v souvislosti s EFRR a FS. Podle posouzení úřadu OLAF by mohla být údajnými podezřeními z podvodu nebo nesrovnalostmi dotčena až jedna miliarda EUR. Jde o maximální částku, kterou musí schvalující osoba vyhodnotit na základě vykázaných výsledků. Podle zprávy Komise o boji proti podvodům ze dne 31. července 2015 členské státy oznámily úřadu OLAF celkem 3 579 případů nesrovnalostí, pokud jde o EFRR a FS, přičemž dotčeno může být 1,68 mld. EUR. Zpráva uvádí, že v roce 2014 tvořil počet případů podezření z podvodu z důvodu nesrovnalostí, které členské státy oznámily úřadu OLAF, přibližně 0,51 % plateb realizovaných v roce 2014 v oblasti politiky soudržnosti. Komise kontroluje práci orgánů členských států, které se zabývají bojem proti podvodům, na základě přístupu založeného na rizicích. Avšak vzhledem k tomu, že typy podvodů a korupce jsou velmi různé a stále se mění a Komise nemůže nahradit orgány členských států a ověřovat 100 % výdajů, je míra podvodu a/nebo korupce, zejména při zadávání veřejných zakázek v EU (které se z části také týkají projektů spolufinancovaných EU), zřejmě vyšší, než naznačují částky vykázané členskými státy. Komise proto dále analyzuje míru rizika podvodů nebo podezření na podvod v členských státech, regionech a u programů, jakož i typy nahlášených podvodů („modus operandi“) i opatření na jejich zmírnění přijatá členskými státy. Společná strategie boje proti podvodům na období 2015–2020 vstoupila v platnost a bude se vztahovat na EFFR, ESF, SF a další finanční prostředky. Touto strategií hodlají tři generální ředitelství zintenzívnit své úsilí v boji proti podvodům, a to prostřednictvím řady nových iniciativ: V prosinci 2015 generální ředitelství pověřená správou strukturálních fondů úspěšně zahájila společnou strategii boje proti podvodům. 1) analýza výsledků hodnocení rizika podvodů, kterou musí členské státy provést v rámci právních předpisů na období 2014–2020, aby se více podpořil a aktualizoval akční plán této nové strategie; 2) účinnější využívání nástroje ARACHNE ze strany členských států při odhalování potenciálních podvodů; 3) pro členské státy se pořádají semináře zaměřené na boj proti korupci a podvodům, aby se zlepšila jejich schopnost bojovat proti korupci a podvodům; 4) jiné akce zaměřené na podporu řádné správy věcí veřejných, zlepšování informovanosti a zvyšování administrativní kapacity v členských státech s cílem chránit finanční zájmy EU i členských států. Společná strategie boje proti podvodům obsahuje akční plán činností pro boj proti podvodům, které mají zmíněná generální ředitelství provádět v daném období v úzké spolupráci s úřadem OLAF. V průběhu roku 2015 byly v rámci boje proti podvodům realizovány tyto další důležité akce: -interní školení a akce na zvyšování povědomí pro referenty a auditory a orgány řídící programy v členských státech; -posílení interního postupu pro následná opatření přijímaná v reakci na závěrečné zprávy úřadu OLAF; -školení a akce na zvyšování povědomí pro členské státy, které musí zavést účinná a přiměřená opatření pro boj proti podvodům, aby se zmírnilo zbytkové riziko podvodů;

-spolupráce s úřadem OLAF na boji proti podvodům; -informování o nástroji ARACHNE na podporu kontroly řízení; -zapojení občanské společnosti prostřednictvím „paktů integrity“. Jako výsledek své politiky nulové tolerance vůči podvodům vydala Komise v roce 2015 v reakci na závěrečné zprávy úřadu OLAF a jiná podezření na podvod 42 varovných dopisů. 5.2.Nápravná opatření 5.2.1. Situace do programového období 2007–2013 Počet finančních oprav nahlášených v roce 2015 u EFRR/FS ohledně všech programových období zůstává v porovnání s posledními třemi lety stabilní, i když došlo ke značnému nárůstu výše oprav nahlášených za programové období 2007–2013. Finanční opravy za rok 2015 zůstaly ve srovnání s předchozími lety stabilní a potvrzují správnost provádění přísné politiky oprav, včetně přerušování a pozastavování plateb. Nárůst v období 2007–2013 je mj. důsledkem skutečnosti, že v roce 2015 bylo po provedení finančních oprav ukončeno několik vleklých případů, u kterých byly žádosti o platbu blokovány po několik měsíců, či dokonce let. V těchto případech mohly členské státy uplatněné opravy nahlásit až v roce 2015 poté, co byly zrušeny postupy přerušení/pozastavení plateb. Pokud jde o ESF, výše provedených finančních oprav nahlášených v roce 2015 vzrostla u všech programových období, což odráží především přijetí finančních oprav v rámci uzavírání programů z období 2000–2006 a zrušení dlouhých pozastavení plateb u programů na období 2007–2013. 5.2.2. Dosažená zlepšení a nutná zlepšení do budoucna Co se týče fondů politiky soudržnosti, v roce 2015 Komise nadále důsledně uplatňovala svou dozorčí úlohu – přerušovala/pozastavovala platby ihned po zjištění nedostatků a zajišťovala, aby se členské státy zjištěnými nedostatky zabývaly ve svých řídicích a kontrolních systémech. Cílem bylo určit a odstranit případné zbývající významné riziko v zájmu zajištění náležité ochrany rozpočtu EU a dosáhnout do uzavření programů přijatelného zbytkového rizika. V případě období 2007–2013 bylo výsledkem celkové zlepšení v porovnání s obdobím 2000–2006. Díky řadě níže popsaných opatření, která Komise přijala ve spolupráci s členskými státy, se v průběhu let podařilo dosáhnout též pozitivního trendu, co se týká výskytu chyb ve výdajích na soudržnost. Kromě toho nařízení o společných ustanoveních na období 2014–2020 obsahuje ve srovnání s obdobím 2007–2013 přísnější ustanovení o kontrole a požadavky, které zvyšují odpovědnost členských států, takže lze lépe odstraňovat chyby a zajišťovat legalitu a oprávněnost spolufinancovaných výdajů. Je třeba zdůraznit tyto hlavní aspekty: Významná zlepšení díky pozastavování a přerušování plateb a používání zjednodušeného vykazování nákladů. Nový rámec pro finanční řízení, podle kterého se řídí účetní období od 1. července do 30. června. Certifikační orgán osvědčuje Komisi výdaje v účetní závěrce programu sestavené pro každé účetní období, která obsahuje pouze legální a oprávněné výdaje vykázané kumulativně během účetního období a očištěné od všech nesrovnalostí zjištěných na základě následných vnitrostátních kontrol a auditů. Mechanismus k zadržení 10 % všech průběžných plateb splatných ze strany Komise během účetního období; Komise podle tohoto mechanismu proplatí veškeré požadované výdaje až tehdy, kdy jsou provedeny všechny vnitrostátní kontroly (včetně auditů prováděných auditním orgánem), jejich výsledky jsou plně analyzovány a zohledněny řídícími a certifikačními orgány. Řídící orgán programu předkládá prohlášení řídicího subjektu, ve kterém potvrzuje údaje uvedené v účetní závěrce a že zavedený kontrolní systém poskytuje nezbytné záruky týkající se legality a oprávněnosti operací a vykázaných výdajů. K tomuto prohlášení se přikládá zpráva obsahující souhrn všech výsledků auditů a kontrol provedených před potvrzením účetní závěrky, rozbor povahy a rozsahu zjištěných chyb a systémových nedostatků, jakož i přijatých nebo plánovaných nápravných opatření. Nezávislý audit účetní závěrky a výrok auditora k této závěrce jako doplnění stávajících auditů, v jejichž rámci auditní orgán programu prověřuje řádné fungování systémů a reprezentativní vzorky operací a výdajů. Součástí bude poskytnutí jistot, že všechny zjištěné neoprávněné výdaje byly řádně a správně zbaveny certifikace a vyloučeny ze žádostí o průběžné platby nebo z ročních účetních závěrek, a že – pokud byly zjištěny vážné nedostatky – byla provedena nápravná opatření. Zavedení povinných čistých finančních oprav, jež Komise provede v případě, že audity EU odhalí nesrovnalosti naznačující vážné nedostatky, které programové orgány neodhalily/nenahlásily v souvislosti s účetní závěrkou programu předkládanou do 15. února každého roku. Čisté finanční opravy, které snižují finanční příděly členských států v případě nezjištěných nebo nenahlášených závažných nedostatků, budou více motivovat k tomu, aby vnitrostátní kontroly byly důkladné a včasné (včetně kontrol řídících orgánů), a to ještě předtím, než budou příslušné účetní závěrky programu certifikovány pro Komisi. Zjednodušení a harmonizace pravidel u všech pěti ESI fondů. Větší využívání zjednodušeného vykazování nákladů a jeho pozitivní výsledky při snižování chyb. V oblasti ESF Komise v roce 2015 i nadále aktivně podporovala využívání zjednodušeného vykazování nákladů tím, že organizovala semináře a zprovoznila nadnárodní síť. Souhrnná zpráva týkající se zjednodušeného vykazování nákladů byla předložena Evropskému parlamentu v listopadu 2015 a upozornila na již velmi významný nárůst tohoto vykazování nákladů u prostředků ESF na období 2007–2013 (7 %), přičemž vnitrostátní orgány mají pro období 2014–2020 v plánu 35 %. V roce 2016 byla vypracována další opatření, jež se zaměřují na 9 členských států, které zjednodušené vykazování nákladů plánují využívat nejméně; cílem je, aby toto zjednodušené vykazování bylo uplatňováno u 50 % výdajů ESF. Návrhy na změnu nařízení jsou zkoumány v rámci přezkumu VFR v polovině období.

5.3.Nedostatky zjištěné u řízení a kontrol členských států a přijatá opatření Jak bylo uvedeno výše, v rámci sdíleného řízení nesou primární odpovědnost za účinné a efektivní fungování systémů řízení a kontroly na vnitrostátní úrovni členské státy. Komise se nicméně snaží zajistit, aby tyto vnitrostátní systémy lépe předcházely chybám ještě před certifikací, a podniká řadu kroků: spolupracuje s řídicími orgány, pokud jde o řádné a včasné kontroly řízení, aby se zabránilo tomu, že nesrovnalosti vůbec vzniknou či budou obsaženy v žádostech o platbu, které se certifikují pro Komisi; preventivně provádí opatření na zvýšení kapacity, včetně poradenství, podpory a školení, s programovými orgány, aby se zvýšila jejich správní kapacity tam, kde je to nutné; dále spolupracuje s auditními orgány na základě zásady jediného auditu, aby se včas a účinně snížila rizika; provádí doplňkové audity založené na riziku a zaměřené na rizikové oblasti, řídicí orgány či zprostředkující subjekty a vykonává přísný dohled nad řízením programů, přičemž využívá dostupných právních nástrojů (např. přerušování, pozastavování a případně finančních oprav). V období 2007–2013 byly hlavními příčinami chyb mj. složitost řídících struktur v některých členských státech, vysoká fluktuace zaměstnanců v některých orgánech, která vedla ke ztrátě know-how, či nedostatečný počet přidělených pracovníků. Hlavní příčiny chyb u EFRR / FS: a) složité struktury v členských státech b) složité právní předpisy c) nedostatečné řídicí kontroly v členských státech K chybám rovněž dochází z důvodu, že vnitrostátní či regionální pravidla, která platí pro politiku soudržnosti, mohou být přísnější než pravidla, která pro podobné výdaje financované z vnitrostátních zdrojů platí ve vnitrostátních právních předpisech. Řídicí kontroly prováděné členskými státy jsou i nadále hlavním problémem. Nejproblematičtější je zejména formální povaha řídicích kontrol, nedostatečné ověřování postupů zadávání veřejných zakázek, státních podpor nebo pravidel způsobilosti, nedostatečná struktura/organizace řídicího orgánu nebo zprostředkujícího subjektu a chybějící odborná příprava a dohled v případě delegování úkolů. Výsledky auditů používá Komise pro posuzování toho, zda se může spolehnout především na stanovisko kontrolního orgánu, pokud jde o účinné fungování systémů. Hlavní příčiny chyb u ESF: a) nezpůsobilé náklady b) nezpůsobilé projekty nebo příjemci Co se týče ESF, hlavním zdrojem chyb jsou nadále nezpůsobilé náklady, nezpůsobilé projekty/příjemci a poté problémy se zadáváním veřejných zakázek. Komise zahájila cílená opatření zaměřená na řešení hlavních příčin chyb v těchto oblastech. Auditní mise se v roce 2015 zaměřily na tyto hlavní otázky: -návazná opatření po obdržení výročních kontrolních zpráv pro rok 2014; -tematický audit řídicích kontrol provedený v letech 2013 a 2014 doplnilo v roce 2015 devět dalších kontrolních návštěv. U programů, u kterých bylo zjištěno nedodržování pravidel či nedostatečné kontroly, byla přijata doporučení, případně byly zahájeny postupy přerušení a pozastavení plateb; -u 20 programů, kterých se ve výroční zprávě o činnosti za rok 2014 týkala výhrada, byla v roce 2015 provedena auditní mise; -v roce 2015 bylo provedeno šest následných kontrol v souvislosti s výročními kontrolními zprávami a dvě auditní mise podle článku 73. Ve výroční zprávě o činnosti za rok 2015 GŘ MARE byla vznesena výhrada kvůli nedostatkům v řídicích a kontrolních systémech operačních programů ERF těchto členských států: České republiky, Itálie, Rumunska, Slovenska a Španělska (pouze Galicie). Itálie svou výroční kontrolní zprávu nepředložila a na Galicii se kontroly vztahují jen omezeně. Všechny zbývající operační programy vykazovaly významné chyby, jak je uvedeno ve výročních kontrolních zprávách. O výsledcích analýzy výročních kontrolních zpráv, kterou provedla Komise, byly všechny dotčené státy informovány. Komise písemně informovala členské státy, které mají otevřené žádosti o platby, o přerušení plateb a upřesnila nápravná opatření, která musí tyto státy přijmout, aby byly platby znovu zahájeny. 5.4.Kumulativní údaje 5.4.1 Politika soudržnosti: EFRR a ESF na období 2000–2006 Jelikož je období 2000–2006 již téměř uzavřeno, lze provést užitečné srovnání celkových výsledků nápravných opatření s celkovými vynaloženými peněžními prostředky, a získat tak úplnější představu o dopadu nápravných mechanismů. Kumulované opravy ve výši 4,2 % rozpočtových prostředků U finančních prostředků z EFRR a ESF činila na konci roku 2015 souhrnná částka finančních oprav (pouze na základě dozorčí práce Komise) 7,784 mld. EUR.





Ke konci roku 2015 Komise z celkového počtu 379 programů uzavřela 361 programů EFRR (ve srovnání s 338 na konci roku 2014). Zbývajících 18 programů představuje případy, v nichž měly členské státy námitky proti finančním opravám navrhovaným Komisí, předložily ke zvážení dodatečné informace nebo požadovaly náhradu nevymahatelných částek. V těchto případech byla zahájena řízení o finanční opravě (slyšení) a jsou přijímána rozhodnutí o nevymahatelných částkách. Pokud jde o EFRR, činí finanční opravy uložené Komisí všem členským státům souhrnně do konce roku 2015 5,8 mld. EUR, což představuje přibližně 4,5 % celkových prostředků vyčleněných na všechny programy na období 2000–2006. Tento proces je možno rozdělit na finanční opravy ve výši 4,1 mld. EUR během provádění programů a dalších 1,6 mld. EUR finančních oprav uplatněných při uzavírání programů. Dotčenými členskými státy jsou především Španělsko (2,6 mld. EUR), Itálie (1,2 mld. EUR) a Řecko (1,2 mld. EUR). Co se týče ESF, postup uzavírání byl dokončen již na konci roku 2014. Na konci roku 2015 činila celková výše finančních oprav za programové období 2000–2006 – při zohlednění probíhajících finančních oprav – 2,4 mld. EUR, což představuje 3,6 % prostředků přidělených ESF. Během tohoto procesu došlo k finančním opravám ve výši 1,2 mil. EUR během provádění programů a k dalším opravám ve výši 1,2 mil. EUR uplatněným při uzavírání programů. Graf 5.4.1: Kumulativní finanční opravy uložené členským státům v souvislosti s čerpáním EFRR a ESF za programové období 2000–2006, jež byly potvrzeny a projednávány ke dni 31. prosince 2015, ve srovnání s obdrženými příspěvky 5.4.2 Politika soudržnosti: EFRR/FS a ESF na období 2007–2013 Ačkoli se očekává, že se finanční opravy za období 2007–2013 budou v nadcházejících letech dále zvyšovat, jelikož se začnou uzavírat příslušné programy, údaje, jež jsou zatím k dispozici, svědčí o celkovém nižším objemu finančních oprav ve srovnání s předchozím programovým obdobím. Kumulované opravy ve výši 1,4 % rozpočtových prostředků Nižší objem finančních oprav svědčí o lepší schopnosti řídicích a kontrolních systémů odhalovat problémy a napravovat chyby předtím, než jsou výdaje vykázány Komisi; výsledkem je nižší míra chyb v oblasti politiky soudržnosti v období 2007–2013 ve srovnání s obdobím 2000–2006. Také je třeba zmínit opravy provedené v tomto období členskými státy.



Tabulka 5.4.2: Programové období 2007–2013 – finanční opravy u EFRR/FS a ESF potvrzené a projednávané ke dni 31. prosince 2015; členění podle členských států V mil. EUR Členský stát Výše příspěvku z EFRR/FS a ESF na období 2007–2013 Procentní poměr příspěvku k celkovým příspěvkům Potvrzené finanční opravy Projednávané finanční opravy (dopis o ukončení zaslán)* Finanční opravy uložené za období 2007-2013 celkem Procentní poměr finančních oprav k příspěvkům z EFRR/FS a ESF Podíl uložených finančních oprav ve srovnání s celkovými finančními opravami Belgie 2 062 0,6 % 24 2 24 1,2 % 0,5 % Bulharsko 6 668 1,9 % 144 — 144 2,2 % 3,0 % Česká republika 26 425 7,6 % 810 — 810 3,1 % 17,2 % Dánsko 510 0,1 % 0 — 0 0,0 % 0,0 % Německo 25 465 7,3 % 179 1 179 0,7 % 3,8 % Estonsko 3 403 1,0 % 12 — 12 0,3 % 0,2 % Irsko 751 0,2 % 22 — 22 2,9 % 0,5 % Řecko 20 210 5,8 % 338 — 338 1,7 % 7,2 % Španělsko 34 527 9,9 % 488 2 488 1,4 % 10,4 % Francie 13 549 3,9 % 64 1 64 0,5 % 1,4 % Chorvatsko 858 0,2 % — — — nepoužije se nepoužije se Itálie 27 943 8,0 % 293 — 293 1,0 % 6,2 % Kypr 612 0,2 % — — — nepoužije se nepoužije se Lotyšsko 4 530 1,3 % 47 — 47 1,0 % 1,0 % Litva 6 775 2,0 % 0 — 0 0,0 % 0,0 % Lucembursko 50 0,0 % 0 — 0 0,1 % 0,0 % Maďarsko 24 893 7,2 % 432 — 432 1,7 % 9,1 % Malta 840 0,2 % 0 — 0 0,0 % 0,0 % Nizozemsko 1 660 0,5 % — — — nepoužije se nepoužije se Rakousko 1 204 0,3 % 16 — 16 1,3 % 0,3 % Polsko 67 186 19,3 % 334 — 334 0,5 % 7,1 % Portugalsko 21 412 6,2 % 22 — 22 0,1 % 0,5 % Rumunsko 19 058 5,5 % 961 — 961 5,0 % 20,4 % Slovinsko 4 101 1,2 % 33 — 33 0,8 % 0,7 % Slovensko 11 483 3,3 % 425 — 425 3,7 % 9,0 % Finsko 1 596 0,5 % 0 — 0 0,0 % 0,0 % Švédsko 1 626 0,5 % 1 — 1 0,1 % 0,0 % Spojené království 9 883 2,8 % 71 2 71 0,7 % 1,5 % Přeshraniční 7 987 2,3 % 3 — 3 0,0 % 0,1 % Celkem 347 268 100,0 % 4 719 8 4 719 1,4 % 100,0 % Jelikož programy na období 2007–2013 jsou financovány z více fondů, není v tabulce uvedeno rozdělení mezi EFRR a FS. *Tyto údaje uvádějí počet finančních oprav projednávaných u ESF; číselné údaje o projednávaných finančních opravách u EFRR / FS nejsou k dispozici.



Graf 5.4.2: Kumulativní finanční opravy uložené členským státům v souvislosti s čerpáním EFRR/FS a ESF za programové období 2007–2013, jež byly potvrzeny a projednávány ke dni 31. prosince 2015, ve srovnání s obdrženými příspěvky

U programů EFRR/FS Komise uložila od začátku programového období 2007–2013 kumulativní finanční opravy ve výši přibližně 3,5 mld. EUR (tato částka zahrnuje rovněž finanční opravy ve výši 1,2 mld. EUR, které uplatnily členské státy před vykázáním výdajů Komisi nebo současně s ním v reakci na požadovaná nápravná opatření). Dotčenými členskými státy jsou především Česká republika (748 mil. EUR), Rumunsko (506 mil. EUR), Maďarsko (405 mil. EUR), Slovensko (388 mil. EUR), Řecko (289 mil. EUR), Španělsko (273 mil. EUR) a Itálie (266 mil. EUR). V případě ESF jsou členskými státy, u kterých byly potvrzeny nejvyšší kumulativní finanční opravy, Rumunsko (455 mil. EUR), Španělsko (215 mil. EUR) a Polsko (157 mil. EUR). V této fázi provádění, kdy se programy již téměř uzavírají, činí kumulativní částka finančních oprav (včetně projednávaných finančních oprav) 1,2 mld. EUR, což představuje 1,6 % prostředků přidělených z ESF. 5.5.Opravy členských států Podle nařízení pro programové období 2007–2013 musí členské státy podávat Komisi každoročně zprávy o opravách vyplývajících ze všech provedených kontrol. Komise provádí audity vycházející z analýzy rizik a kontrolu dokumentace, aby ověřila věrohodnost těchto údajů v rámci postupu, jímž nabývá jistoty o spolehlivosti jí předkládaných údajů. Podrobnější údaje uvádí příloha 7. Komise zdůrazňuje, že použila kvůli určitým nedostatkům v údajích členských států obezřetný přístup s cílem zajistit, aby částky nebyly nadhodnoceny – v důsledku čehož mohou být některé z nich ve skutečnosti vyšší. To však nemá dopad na spolehlivost vlastních údajů Komise. Dotyčné částky jsou velmi významné, a připočítají-li se k výsledkům práce Komise, poskytují velmi jasný signál o úspěšnosti kontrol zavedených oběma stranami. 6.PŘÍMÉ A NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ U výdajů v rámci přímého a nepřímého řízení má Komise k dispozici kontrolní rámce k předcházení nesrovnalostem v jednotlivých fázích řízení grantu, a k jejich odhalování a nápravě, což má ve výsledku odrazující účinek; cílem je dosáhnout operačních i finančních cílů. Níže jsou uvedeny informace k provádění kontrol ve dvou klíčových oblastech výdajů v rámci přímého a nepřímého řízení, a to výdajů na výzkum a mezinárodní pomoc. V případě výdajů na výzkum začíná kontrolní rámec (platný pro přímý i nepřímý způsob řízení) vypracováním pracovního programu, který je podroben rozsáhlým konzultacím, aby co nejlépe splňoval očekávání všech zúčastněných stran a maximalizoval výsledky výzkumu. Po vyhodnocení návrhů jsou pak prováděny další kontroly, když jsou vybrané návrhy převáděny do právně závazných smluv. Provádění projektu je monitorováno po celou dobu trvání projektu. Všechny platby na základě žádostí o úhradu nákladů jsou předmětem kontrol ex ante podle standardních postupů, mezi něž patří osvědčení o auditu vydané kvalifikovaným auditorem. Kromě standardních kontrol mohou být prováděny rovněž dodatečné – cílené – kontroly na základě získaných informací a rizika spojeného s transakcí. Hlavním zdrojem jistoty jsou hloubkové kontroly ex post prováděné na vzorku žádostí v prostorách příjemců poté, co náklady vznikly a byly vykázány. Během trvání programu se provádí celá řada těchto hloubkových kontrol. Veškeré částky, které byly vyplaceny navíc, se inkasují a systémové chyby se začnou předpokládat u všech projektů, jichž se příjemce v dané chvíli účastní. V oblasti mezinárodní spolupráce a rozvoje zavedla Komise kontrolní rámec k předcházení nesrovnalostem v jednotlivých fázích použití financování, a k jejich odhalování a nápravě, což má ve výsledku odrazující účinek. Tento rámec platí pro oba způsoby řízení (přímé a nepřímé), které se pro provádění používají. Tato strategie začíná výběrem nejvhodnějšího nástroje při vypracovávání plánovacích dokumentů a finančních rozhodnutí a vede k samotnému provádění kontrol ve všech fázích realizace. Z hlediska finanční kontroly zahrnuje systém řadu nástrojů, jež jsou systematicky uplatňovány u prováděných zakázek a grantů v případě všech druhů řízení: ex ante kontroly plateb, audity prováděné Komisí a stanovené v plánu auditů, ověřování výdajů prováděné před platbami příjemci grantů, ověřovací mise v mezinárodních organizacích a celkovou kontrolu ex post na základě každoroční studie míry zbytkových chyb. Finanční zájmy EU jsou tedy kromě všech dalších možných způsobů podle finančního nařízení chráněny i prostřednictvím kontroly ex ante prováděné Komisí u jednotlivých transakcí a následných kontrol nebo auditů a prostřednictvím inkasa veškerých neoprávněně vyplacených prostředků, které z těchto kontrol vyplyne, jestliže nebyly dodrženy dohodnuté postupy nebo dané činnosti nebyly způsobilé k financování EU. Poslední částečná revize finančního nařízení zavedla nový systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů (EDES), který zajišťuje rozpoznání a další šíření důvěrných informací o hospodářských subjektech, které představují hrozbu pro finanční zájmy Unie. Tyto informace se od roku 2016 shromažďují v nové databázi.



PŘÍLOHY: PODROBNÉ ÚDAJE 1.Finanční opravy v roce 2015 ve srovnání s obdrženými platbami EU; členění podle členských států Členský stát Platby obdržené z rozpočtu EU v roce 2015

(v mil. EUR) Potvrzené finanční opravy v roce 2015 (v mil. EUR) Potvrzené finanční opravy v roce 2015, vyjádřené jako % plateb obdržených z rozpočtu EU v roce 2015 Provedené finanční opravy v roce 2015 (v mil.EUR) Provedené finanční opravy v roce 2015, vyjádřené jako % plateb obdržených z rozpočtu EU v roce 2015 Belgie 1 045 1 0,1 % 11 1,1 % Bulharsko 2 524 67 2,7 % 143 5,7 % Česká republika 6 921 111 1,6 % 254 3,7 % Dánsko 1 139 3 0,3 % 2 0,2 % Německo 8 796 60 0,7 % (57) (0,6 %) Estonsko 346 2 0,6 % 1 0,3 % Irsko 1 724 (3) (0,2 %) 19 1,1 % Řecko 5 672 562 9,9 % 403 7,1 % Španělsko 11 975 (181) (1,5 %) (157) (1,3 %) Francie 11 625 318 2,7 % 661 5,7 % Chorvatsko 468 0 0,0 % 0 0,0 % Itálie 10 578 378 3,6 % 373 3,5 % Kypr 149 0 0,1 % 0 0,1 % Lotyšsko 900 28 3,1 % 28 3,1 % Litva 739 8 1,1 % 10 1,3 % Lucembursko 70 1 1,1 % 1 1,3 % Maďarsko 5 459 108 2,0 % 255 4,7 % Malta 95 0 0,2 % 1 0,6 % Nizozemsko 1 129 58 5,1 % (23) (2,0 %) Rakousko 1 411 (21) (1,5 %) 10 0,7 % Polsko 12 957 176 1,4 % 119 0,9 % Portugalsko 2 197 148 6,7 % 85 3,9 % Rumunsko 6 263 502 8,0 % 595 9,5 % Slovinsko 816 18 2,2 % 20 2,5 % Slovensko 3 632 264 7,3 % 133 3,7 % Finsko 1 065 4 0,4 % 4 0,4 % Švédsko 1 045 14 1,4 % 14 1,4 % Spojené království 5 526 102 1,8 % 195 3,5 % meziregionální 1 887 1 0,1 % 3 0,1 % CELKEM 108 153 2 732 2,5 % 3 104 2,9 %

Záporné hodnoty zobrazené v tabulce výše mohou být důsledkem rozsudků Soudního dvora, které zrušily rozhodnutí o finančních opravách. Vzhledem k zaokrouhlování částek na miliony eur se může stát, že součty některých finančních údajů v tabulkách nemusí přesně odpovídat.



2.Členění oprav na základě paušální částky v roce 2015 Potvrzené finanční opravy celkem (v mil.EUR) Finanční opravy na základě paušální částky* potvrzené v roce 2015 (v mil.EUR) Provedené finanční opravy celkem (v mil.EUR) Finanční opravy na základě paušální částky* provedené v roce 2015 (v milionech EUR) Zemědělství*** EZZF 922 709** 1 017 — Rozvoj venkova 46 179** 263 — Soudržnost EFRR a FS**** 1 289 986 1 359 970 ESF 348 279 407 312 Orientační sekce EZOZF 97 0 24 0 ERF/FNOR 6 3 10 3 Vnitřní politiky 23 10 23 10 CELKEM 2 732 2 165 3 104 1 295 * Včetně extrapolovaných oprav. ** Jedná se o nejlepší odhad. Většina finančních oprav zahrnuje částky založené na přesných výpočtech a paušálních sazbách. *** Údaje o provedených opravách na základě paušální částky nejsou pro zemědělství k dispozici. **** Členění oprav na základě paušální částky je k dispozici pouze pro víceletý finanční rámec 2007–2013.

3.Členění finančních oprav „u zdroje“ v roce 2015 Členský stát Finanční opravy „u zdroje“ potvrzené v roce 2015 (v mil. EUR) Finanční opravy „u zdroje“ provedené v roce 2015 (v mil. EUR) Belgie 0 0 Bulharsko 0 28 Kypr 0 0 Česká republika 3 67 Španělsko 7 7 Finsko 0 0 Francie 3 3 Spojené království 0 0 Řecko 2 30 Maďarsko 12 126 Irsko 0 0 Itálie 6 4 Lotyšsko 2 2 Nizozemsko 1 1 Polsko 56 4 Portugalsko 0 0 Rumunsko 423 507 Švédsko 5 5 Slovensko 5 5 CELKEM 524 788





4.Členění čistých finančních oprav v roce 2015 Potvrzeno V mil. EUR Okruh VFR Potvrzené čisté finanční opravy v roce 2015 Finanční opravy s nahrazením výdajů a jiné opravy potvrzené v roce 2015 Potvrzené finanční opravy v roce 2015 celkem Inteligentní růst podporující začlenění (241) 1 878 1 637 EFRR 127 1 157 1 283 Rozsudky Soudního dvora (457) 0 (457) EFRR celkem (330) 1 157 826 Fond soudržnosti 26 446 472 Rozsudky Soudního dvora (9) 0 (9) Fond soudržnosti celkem 17 446 462 ESF 73 276 348 Udržitelný růst: přírodní zdroje 1 063 9 1 072 EZZF 918 4 922 Rozvoj venkova 46 — 46 FNOR/ERF 2 4 6 Orientační sekce EZOZF 97 — 97 Bezpečnost a občanství 9 15 23 Migrace a vnitřní věci 9 15 23 CELKEM 831 1 901 2 732 Zbývá klasifikovat celkem 549 milionů EUR, které jsou v této tabulce považovány za jiné než čisté opravy. Provedeno V mil. EUR Okruh VFR Provedené čisté finanční opravy v roce 2015 Finanční opravy s nahrazením výdajů a jiné opravy provedené v roce 2015 Provedené finanční opravy v roce 2015 celkem Inteligentní růst podporující začlenění (117) 1 883 1 766 EFRR 259 973 1 231 Rozsudky Soudního dvora (457) 0 (457) EFRR celkem (198) 973 774 Fond soudržnosti 63 576 639 Rozsudky Soudního dvora (54) 0 (54) Fond soudržnosti celkem 9 576 585 ESF 73 334 407 Udržitelný růst: přírodní zdroje 1 289 25 1 314 EZZF 998 20 1 017 Rozvoj venkova 263 — 263 FNOR/ERF 5 5 10 Orientační sekce EZOZF 24 — 24 Bezpečnost a občanství 9 15 23 Migrace a vnitřní věci 9 15 23 CELKEM 1 181 1 923 3 104 5.Částky, které členské státy inkasovaly v roce 2015 od konečných příjemců v oblasti zemědělství V mil. EUR Členský stát EZZF EZFRV Celkem za rok 2015 Belgie 2,8 0,6 3,4 Bulharsko 1,6 3,1 4,7 Česká republika 0,6 1,0 1,6 Dánsko 2,4 3,3 5,6 Německo 11,3 11,7 23,0 Estonsko 0,5 1,3 1,7 Irsko 5,6 2,8 8,4 Řecko 2,8 3,0 5,7 Španělsko 19,0 6,6 25,5 Francie 22,9 3,9 26,8 Chorvatsko 0,3 0,0 0,3 Itálie 20,0 21,1 41,1 Kypr 0,3 0,0 0,4 Lotyšsko 1,5 1,0 2,5 Litva 14,9 1,3 16,2 Lucembursko 0,3 0,2 0,5 Maďarsko 3,6 9,1 12,7 Malta 0,0 0,1 0,2 Nizozemsko 2,6 1,0 3,5 Rakousko 5,7 8,2 13,9 Polsko 8,1 19,4 27,5 Portugalsko 4,9 11,7 16,7 Rumunsko 10,0 31,5 41,4 Slovinsko 0,6 0,9 1,5 Slovensko 1,4 1,2 2,5 Finsko 1,1 1,5 2,6 Švédsko 2,0 1,5 3,4 Spojené království 9,0 6,9 15,9 Celkem 155,4 153,8 309,2



6.Opravy, které v roce 2015 provedly samy členské státy předtím, než byly platby vyplaceny příjemcům (jako doplněk ke zprávám Komise) V mil. EUR Členský stát Tržní opatření v rámci EZZF Přímé platby z EZZF EZFRV Celkem za rok 2015 Belgie 0,3 1,2 0,9 2,4 Bulharsko 0,2 13,5 7,2 20,8 Česká republika 0,0 0,3 0,8 1,1 Dánsko 0,0 1,1 1,4 2,6 Německo 4,7 5,1 7,5 17,3 Estonsko 0,0 0,6 1,4 2,0 Irsko 3,0 2,6 0,7 6,2 Řecko 0,6 11,6 6,4 18,6 Španělsko 27,0 25,9 17,2 70,1 Francie 9,5 5,2 5,6 20,4 Chorvatsko 0,1 1,0 0,0 1,1 Itálie 3,9 26,9 8,0 38,8 Kypr 0,1 0,7 0,2 0,9 Lotyšsko 0,0 1,2 1,6 2,8 Litva 0,0 0,8 2,9 3,7 Lucembursko 0,0 0,0 0,1 0,1 Maďarsko 2,6 11,3 15,3 29,1 Malta 0,0 0,0 0,4 0,4 Nizozemsko 6,5 0,8 1,8 9,1 Rakousko 2,2 2,4 3,5 8,1 Polsko 12,8 12,5 9,9 35,2 Portugalsko 0,9 2,6 5,5 9,0 Rumunsko 2,1 11,5 13,3 26,9 Slovinsko 0,1 0,2 0,9 1,2 Slovensko 0,2 3,6 1,2 4,9 Finsko 0,0 2,1 2,3 4,4 Švédsko 4,6 0,7 2,3 7,6 Spojené království 0,6 2,7 5,2 8,5 Celkem 81,9 148,0 123,3 353,2



7.Kumulativní opravy na konci roku 2015 nahlášené členskými státy u politiky soudržnosti v období 2007–2013