EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 21.12.2021 JOIN(2021) 35 final SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Strategický přístup EU na podporu odzbrojení, demobilizace a opětovného začlenění bývalých bojovníků



1. Úvod Měnící se povaha konfliktů, zvyšování počtu ozbrojených skupin a rostoucí násilí způsobují nesmírnou bolest a utrpení a hluboce ovlivňují životy mužů, žen, chlapců a dívek na celém světě. Kdykoli dochází k ústupu míru a ozbrojené konflikty destabilizují státy a celé regiony, čelí Evropská unie (EU) často přímým či nepřímým důsledkům a novým bezpečnostním výzvám. EU proto musí více než kdy jindy zdokonalit svou reakci v úloze globálního aktéra v oblasti míru, který řeší nestabilitu a konflikty i mimo své hranice. EU má dlouholetou tradici v poskytování podpory pro posilování bezpečnosti a lidského rozvoje komunit a jednotlivců, kteří hledají východisko z konfliktu. Při přechodu od konfliktu k míru má zásadní význam usnadnění možností odpovědného odchodu, politických procesů a zajištění alternativních zdrojů obživy pro všechny zúčastněné. Příklady způsobů, jimiž může EU tyto iniciativy přizpůsobit a podpořit, jsou podpora mírových procesů v Kolumbii nebo v indonéské provincii Aceh, hledání možností odchodu z konfliktních oblastí v severovýchodní Nigérii nebo posilování reintegrace veteránů konfliktu na východě Ukrajiny. Zásadní úlohu při stabilizaci a budování trvalého míru hraje odzbrojení, demobilizace a opětovné začlenění bývalých bojovníků (DDR). Tento proces může zabránit dalšímu zneužívání problémů a nestability vyvolaných ozbrojenými skupinami, z nichž některé lze označit za teroristické organizace. DDR je tedy nedílnou součástí příspěvku EU k zajištění toho, aby se násilí již neopakovalo, a k širší stabilizaci, neboť řeší rizika, která představují ozbrojené skupiny, a podporuje přechod od ozbrojené konfrontace k politické angažovanosti a inkluzivní vládě. Iniciativy v oblasti DDR někdy narážejí na specifické překážky, mimo jiné na: slabou odpovědnost na místní a vnitrostátní úrovni; roztříštěný přístup k upevňování míru; nerealistická nebo nepodložená ustanovení příměří nebo mírových dohod nebo očekávání, která jsou na ně kladena; krátkodobé přístupy k opětovnému začlenění; neefektivní správa v sektoru bezpečnosti a soudnictví. Zkušenosti EU ukazují, že je zapotřebí včasné zapojení s dlouhodobou perspektivou, flexibilita a schopnost rychlé reakce, jakož i propojení diplomacie, rozvoje, míru, bezpečnosti a obrany ve vysoce rizikových oblastech. Aby čelila výzvám, které představují ozbrojené skupiny, a maximalizovala dopad svých opatření, rozhodla se EU aktualizovat svou politiku v oblasti DDR , přičemž bude vycházet ze své globální strategie a z integrovaného přístupu EU k vnějším konfliktům a krizím (dále jen „integrovaný přístup“). Aktualizovaná politika EU v oblasti DDR bude odpovídat ambicím silnější Evropy ve světě a bude vycházet ze svého závazku vůči agendě OSN pro udržení míru, která se zaměřuje na předcházení konfliktům a na proaktivní cesty k míru a rozvoji. EU tak přispívá k prevenci efektů přelévání ze sousedních a okolních regionů, které by mohly ovlivnit vnitřní bezpečnost EU. Definice a cíl Pojmem DDR se rozumí to, že příslušníci a příslušnice a společníci a společnice ozbrojených sil a skupin dobrovolně složí zbraně, vyváží se ze struktur velení a řízení a odejdou do civilního života. Hlavním cílem DDR je udržitelné (opětovné) začlenění. To s sebou nese celou řadu aspektů souvisejících s bezpečnostními, sociálními a psychologickými potřebami a s budoucími socioekonomickými, vzdělávacími, zdravotními, právními a politickými vyhlídkami, a to nejen pro bývalé bojovníky a jejich společníky, ale také pro rodiny a komunity, do nichž se (opětovně) začleňují. Vzhledem k tomu stojí DDR na křižovatce humanitárního, rozvojového a mírového úsilí. Toto společné sdělení stanoví komplexní politiku EU pro hodnocení procesů DDR a zapojení do nich a navrhuje způsoby přípravy a poskytování podpory v oblasti DDR v postižených zemích a regionech koordinovaným způsobem vnímavým vůči konfliktům a v souladu s mezinárodním právem, a to přímo a ve spolupráci s partnery včetně OSN, Světové banky, regionálních organizací a třetích zemí. Toto sdělení proto: ·představuje přístup EU k DDR a zdůrazňuje typy příspěvků, které mohou EU a její členské státy přinést; ·posiluje vazby s dalšími klíčovými politikami a nástroji v rámci všech fází konfliktu; ·nastiňuje hlavní zásady pro aktéry EU; ·navrhuje specializované nástroje a opatření. 2. Přizpůsobování přístupu EU v oblasti DDR měnícím se podmínkám V současných konfliktech nalézáme stále roztříštěnější ozbrojené skupiny s proměnlivými strukturami velení, nadnárodními rozměry a vazbami na organizovaný zločin a teroristické organizace. Dynamika, která vede k radikalizaci, zneužívá sociálních, etnických, kulturních, ekonomických, politických, náboženských a bezpečnostních problémů, které jsou ještě umocňovány slabým právním státem, státními strukturami a veřejnou správou, nerovným přístupem k půdě a přírodním zdrojům, změnou klimatu a zranitelností v oblasti životního prostředí. V této souvislosti procesy DDR často postrádají svůj tradičně požadovaný rámec – trvalé příměří a proveditelné mírové dohody. Kromě toho mohou být narušeny i další klíčové podmínky pro DDR – vzájemná důvěra stran konfliktu v mírový proces, jejich ochota zapojit se a minimální úroveň bezpečnosti. Jednotlivci a skupiny opouštějící ozbrojený konflikt tak mohou potřebovat pomoc a podporu jak v případě, že existuje mírová dohoda, tak v případě, že konflikt dosud trvá. Zapojení do procesů DDR

Aby bylo možné zvládnout očekávání a posílit důvěru v mírový proces, měla by být účast mužů, žen, chlapců a dívek v procesu DDR založena na jasných a stabilních kritériích způsobilosti specifických pro daný kontext a zohledňujících věk, pohlaví a rozmanitost. Přestože se jednotlivé role mohou překrývat, relevantní kategorie pro DDR zahrnují: -bojovníky ozbrojených sil a/nebo ozbrojených skupin a osoby vykonávající podpůrné úkoly, které jsou často označovány jako společníci; -civilní navrátilce a osoby, které se samy demobilizovaly; -rodiny a další závislé osoby spojené s příslušníky ozbrojených skupin; -unesené osoby, děti, oběti násilí a další oběti; -komunity, do nichž se bývalí bojovníci a jejich společníci (znovu) začleňují. Mezinárodní právo v oblasti lidských práv, mezinárodní humanitární právo a mezinárodní trestní právo stanoví omezení způsobilosti pachatelů válečných zločinů, genocidy, zločinů proti lidskosti a hrubého porušování lidských práv z hlediska procesu DDR. Z tohoto důvodu může být osoba, která byla původně považována z hlediska daného procesu DDR za způsobilou, na základě výsledku trestního vyšetřování z této způsobilosti vyloučena a trestně stíhána. Mimo oblast DDR zůstávají rovněž i nadále skupiny označené Radou bezpečnosti OSN nebo EU za teroristické organizace anebo vracející se zahraniční terorističtí bojovníci a jejich rodiny. V souladu s mezinárodním právem v oblasti lidských práv a s mezinárodním humanitárním právem by měla být vždy plánována a upřednostňována bezpodmínečná a okamžitá ochrana, propuštění a (opětovné) začlenění dětí spojených s ozbrojenými silami a skupinami do jejich rodiny a komunity bez ohledu na potenciální určení dané ozbrojené skupiny. Děti ve věku trestní odpovědnosti, které jsou podezřelé ze spáchání závažného trestného činu, by měly být předány civilním aktérům a spravedlnost by měla být zajištěna v rámci soudního systému pro mladistvé. Klíčové složky DDR EU považuje DDR za politický, nevojenský a transformační proces, který je silně závislý na odpovědnosti na vnitrostátní a místní úrovni, na mírovém a rozvojovém úsilí a na budování odolnosti. Zapojení EU do podpory DDR a to, jak klade důraz na konkrétní složky, jejich pořadí a členění, je třeba přizpůsobit na míru každé konkrétní situaci. EU může podporovat iniciativy, které sice nejsou výslovně označovány jako DDR , ale přesto je jejich cílem omezit násilí nebo zvýšit odolnost na úrovni komunity a posílit schopnost jednotlivců bránit se (opětovnému) náboru ozbrojenými skupinami. K vytvoření příznivějšího prostředí pro DDR může přispět vytváření možností odpovědného odchodu – ať už spontánního, nebo strukturovaného – z ozbrojených skupin a návratu do civilního života. Odzbrojení je bezpečné posuzování, shromažďování, dokumentace, kontrola a likvidace zbraní, střeliva a výbušnin používaných bojovníky a jejich společníky a někdy také civilním obyvatelstvem s cílem omezit nelegální oběh především ručních palných a lehkých zbraní a souvisejících předmětů. Odzbrojení může probíhat ve všech fázích DDR a může být přechodné nebo podmíněné širším politickým vývojem nebo postupujícím mírovým procesem. EU může podporovat odzbrojení a/nebo nakládání se zbraněmi a střelivem prostřednictvím politiky a politického dialogu nebo poskytováním podpůrných opatření a odborného poradenství vnitrostátním nebo místním orgánům. V souladu s článkem 43 Smlouvy o EU je možno kromě přispívání k iniciativám na základě mandátu OSN nebo vedeným na regionální či vnitrostátní úrovni zvažovat i společné akce v oblasti odzbrojení v rámci mise a/nebo operace společné bezpečnostní a obranné politiky, pokud o tom rozhodne Rada. Měla by rovněž nadále probíhat operativní spolupráce mezi donucovacími orgány z EU a mimo EU v rámci priority evropské multidisciplinární platformy pro boj proti hrozbám vyplývajícím z trestné činnosti (EMPACT) týkající se střelných zbraní Demobilizací se rozumí vyřazení a/nebo vystoupení dospělých příslušníků ozbrojených sil a ozbrojených skupin z velitelských struktur a jejich přechod do stavu civilistů. Zahrnuje změnu právního postavení a může vyžadovat psychosociální poradenství a podporu v oblasti zdravotní péče. Může k ní dojít spontánně nebo může být organizována prostřednictvím právních předpisů či politických dohod. Práce se způsobilými bojovníky a jejich společníky a jejich propuštění zahrnuje přechodnou, krátkodobou a cílenou pomoc, označovanou jako pomoc při opětovném začlenění, která je poskytována osobám procházejícím procesem demobilizace. Tento proces by měl brát v úvahu oběti obchodování s lidmi zneužívané pro účely ozbrojených konfliktů a válek. EU může demobilizaci podpořit prostřednictvím rychle použitelné pomoci a zvláštních ustanovení v rámci programů financování vnější činnosti EU, akcí podle článku 28 Smlouvy o EU, příspěvků ze SBOP a dalších aktivit posilujících kapacity orgánů v oblastech, jako jsou ověřování, logistika a digitalizace. Opatření pomoci při opětovném začleňování by mohla zahrnovat například odbornou přípravu na budoucí výzvy ve společenském a profesním životě současně s konkrétními opatřeními na propojení opětovného začlenění a reintegrace, například prostřednictvím účasti na hospodářských a rozvojových projektech týkajících se infrastruktury, zdravotnických služeb, zelené energie atd. Opětovné začleňování je proces, jehož prostřednictvím bývalí bojovníci a jejich společníci přecházejí na život členů civilní komunity. Tento otevřený proces má bezpečnostní, psychologický, sociální, zdravotní, kulturní, náboženský, ekonomický, politický a právní rozměr a probíhá na úrovni jednotlivců, rodin a komunit jako součást širších procesů obnovy, míru a rozvoje. Za určitých okolností se mohou způsobilí a prověření bývalí bojovníci začlenit do sektoru národní bezpečnosti. Tento proces by měl probíhat na vnitrostátní úrovni, měl by podporovat větší začlenění a spravedlivé zastoupení a reagovat na bezpečnostní potřeby obyvatelstva; navíc by měl zohledňovat otázky odpovědnosti, optimalizace a absorpční kapacity bezpečnostního sektoru. Opatření EU v oblasti opětovného začleňování budou spojena s širším úsilím o rozvoj a budování míru s cílem podpořit bývalé bojovníky a jejich společníky při přechodu do civilního života a zvýšit absorpční kapacitu přijímajících komunit a orgánů, mimo jiné posilováním struktur, kapacit a procesů místní samosprávy. Vzhledem k tomu, že rozsáhlejší nefunkčnost politických systémů, státních institucí, vzdělávacích a zdravotnických systémů a veřejné správy dále snižuje vyhlídky na úspěšné opětovné začleňování, bude EU plánovat strukturální přístupy. Podpora dalších skupin obyvatelstva postižených konfliktem a spravedlivé sdílení mírových dividend (např. prostřednictvím odškodnění obětí a přeživších včetně obětí obchodování s lidmi) posiluje zapojení místních komunit a vnitrostátních aktérů do celého procesu a přispívá k usmíření. EU se v rámci podpory socioekonomického opětovného začleňování zavázala řešit víceodvětvovou povahu těchto procesů, která zahrnuje velmi různorodé aspekty od překonávání nejisté držby půdy a zajišťování přístupu ke zdravotní péči až po podporu přístupu k finančním a bankovním službám. Proto bude třeba zohlednit a řešit některé klíčové faktory socioekonomické zranitelnosti, jako jsou například strukturální makroekonomické schodky a překážky udržitelného rozvoje, blahobytu a vytváření důstojných pracovních míst, mezery ve vzdělání a neúčinné nebo nedostupné systémy sociální a zdravotní ochrany společně s dalšími relevantními rozměry, jako jsou například úloha organizovaného zločinu, nezákonné ekonomiky, rizika opětovného náboru atd.

EU prostřednictvím své rozvojové, humanitární a obchodní spolupráce podporuje prosazování důstojné práce, udržitelných zdrojů obživy a ekonomik, aby pomohla zemím zotavit se z mimořádných událostí a provést lepší rekonstrukci. Tento přístup by měl být systematičtěji uplatňován na procesy opětovného začleňování včetně vnitřně vysídlených osob, uprchlíků a navrátilců. EU ve svém úsilí o podporu kultury míru příznivé pro opětovné začleňování do politického života pomáhá jednotlivcům a komunitám získávat dovednosti potřebné k zapojení do politických aktivit prostřednictvím politické strany, sociálního hnutí nebo jako nezávislí aktivisté, což umožňuje pluralitní diskusi a poskytuje vyhlídky na širší usmíření a budování míru bez obav z násilných represí. 3. Ucelené zapojení EU odpovídající výzvám v oblasti DDR Široký dosah Aby EU dokázala reagovat na výzvy v oblasti DDR, využije svých mnohostranných přínosů v oblasti míru, bezpečnosti a rozvoje: ·Jako globální aktér s posíleným profilem zprostředkovatele hraje EU důležitou vyjednávací roli v mírových procesech a předcházení konfliktům, přičemž ve středu jejího zájmu stojí bezpečnost lidí. EU má proto dobré předpoklady k tomu, aby poskytovala účinnou a flexibilní podporu procesům DDR prostřednictvím strategií pro danou zemi nebo region. Realistický přístup založený na politice a politickém dialogu, který se zabývá i státními aktéry bezpečnosti, může snížit pravděpodobnost obnovení napětí a zlepšit stabilitu a odolnost partnerů EU v rámci sousedství i mimo něj. ·Využívání výzkumu a inovací pro tvorbu politik založených na důkazech zlepšuje podporu procesů DDR a vyžaduje řízení znalostí, zkušeností a poznatků. Soudržné využívání souboru nástrojů EU Iniciativy v oblasti DDR jsou účinnější, pokud jsou podporovány politikami a nástroji integrovaného přístupu, za podmínky, že se řídí vhodnou posloupností, realistickými cíli, rozpočtem a časovým rozvrhem pro každou konkrétní situaci. Všichni příslušní aktéři EU, kteří se zapojují v souladu se svými pravomocemi, se musí vzájemně koordinovat, konzultovat a spolupracovat na politické, strategické a operativní úrovni s cílem propojit politicky prosazovanou dlouhodobou rozvojovou podporu s krátkodobými akcemi a dalšími opatřeními pomoci. EU má v současné době lepší předpoklady pro plnění úkolů v této oblasti díky přijetí iniciativy Globální Evropa: Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) a Evropského mírového nástroje. Budování míru a spolupráce v oblasti rozvoje EU investuje do iniciativ v oblasti předcházení konfliktům a budování míru na celém světě a usiluje o začlenění citlivosti a odolnosti vůči konfliktům do své vnější činnosti, mimo jiné prostřednictvím zvláštního požadavku vztahujícího se na rozvojovou spolupráci a mezinárodní partnerství v nestabilních a konfliktem postižených zemích. To zahrnuje systematické řešení základních příčin konfliktů a krizí prostřednictvím dlouhodobých přístupů k transformaci konfliktů a budování míru. V nestabilních prostředích má klíčový význam úsilí o vytvoření prostoru pro politický dialog a dodržování zásad právního státu a o předcházení nebo omezování násilí a extremismu na úrovni komunit. V těchto souvislostech mají investice zaměřené na bývalé bojovníky, jejich společníky a přijímající komunity preventivní účinek proti obnovení konfliktů a násilí tím, že budují odolnost a rezistenci vůči opětovnému náboru ozbrojenými skupinami. EU hraje zásadní roli v kolumbijském mírovém procesu, a to jak na základě podpory důvěry a dialogu mezi bývalými představiteli organizace FARC-EP a kolumbijskou vládou, tak jako největší dárce ve vztahu k sociálnímu a ekonomickému opětovnému začleňování (reintegraci) bývalých bojovníků, a to prostřednictvím projektů i rozpočtové podpory. Podpora EU byla posílena významnou úlohou zvláštního vyslance EU pro otázky mírového procesu a byla koncipována s ohledem na lidská práva a v souladu se zásadami „nikoho neopomíjet“. Usiluje o opětovné hospodářské začlenění bývalých bojovníků prostřednictvím podpory produktivních projektů a odborného vzdělávání, bydlení a přístupu k základním veřejným službám, rehabilitace osob se zdravotním postižením, péče o děti a posílení hospodářského postavení žen. Hlavní výzvy kolumbijského mírového procesu se vztahují k bezpečnostním otázkám, které se týkají bývalých bojovníků, k přerozdělování a přístupu k půdě pro účely projektů a bydlení, k udržitelnosti iniciativ vytvářejících příjmy, k sestavování rozpočtu plánů místního rozvoje na místní a regionální úrovni pro potřeby opětovného začleňování, ke stigmatizaci a k přístupu k financování EU prostřednictvím bankovního systému. Preventivní diplomacie a zprostředkovávání Jak je uvedeno v koncepci EU pro zprostředkovávání mírových jednání, mají při zprostředkovávání a při mírových jednáních klíčový význam ujednání týkající se ozbrojených aktérů. Pokud je to možné, měli by být členy vyjednávacích delegací také zástupci ozbrojených skupin a komunit, jichž se procesy DDR týkají. Proveditelná a realistická ustanovení týkající se DDR včetně zastavení nepřátelských akcí, příměří a mechanismů sdílení moci, jakož i bezpečnostní opatření zvyšují šance na úspěšné usmíření a stabilizaci. Proto je důležité začlenit odborné znalosti v oblasti DDR již v rané fázi jednání.

Podpora reformy bezpečnostního sektoru a právního státu V souladu s celoevropským rámcem reformy bezpečnostního sektoru je možné úzce propojit reformu bezpečnostního sektoru a DDR. Aktéři mohou své zapojení do jednoho procesu podmínit důvěryhodnými závazky protivníka v oblasti druhého procesu, neboť reforma bezpečnostního sektoru může být vnímána jako oslabení uniformovaných složek daných států a proces DDR může být vnímán jako oslabení ozbrojených skupin. Reforma bezpečnostního sektoru by měla vést ke zvýšení odpovědnosti bezpečnostního sektoru a dodržování lidských práv v jeho rámci, jakož i k lepší podpoře právního státu a demokratické správy věcí veřejných, což by řešilo základní výchozí problémy, kterých ozbrojení aktéři zneužívají. V Pobřeží slonoviny hrála EU klíčovou roli v procesu DDR, který byl zahájen v roce 2013, zejména v oblasti opětovného začleňování. Vláda se zaměřila na odzbrojení a demobilizaci, zatímco EU se zaměřila na opětovné začlenění a reintegraci prostřednictvím různých projektů. Poskytovala rovněž doplňkovou podporu ke smlouvě o budování státu se zaměřením na reformu soudnictví, národní usmíření a projekty prevence konfliktů podporující organizace občanské společnosti a místní orgány. Mise a operace SBOP a sítě poradců v oblasti bezpečnosti a obrany Úsilí v oblasti DDR musí spolupůsobit s činností EU v odvětví bezpečnosti a obrany. Civilní a vojenské mise a operace SBOP by měly v souladu se svými mandáty přispívat k vytváření prostředí příznivého pro proces DDR na základě podpory vnitrostátních a místních aktérů. Kromě přímého příspěvku ke konkrétním složkám DDR mohou mise SBOP přispívat k dlouhodobému opětovnému začleňování bývalých bojovníků, kteří prošli procesem DDR, prostřednictvím školení a poradenských činností. Klíčovými aktéry při oslovování národních ozbrojených sil a donucovacích orgánů z partnerských zemí zapojených do procesu DDR by měly být příslušné útvary Komise a delegace EU, a měli by tak fungovat rovněž vojenští poradci ESVČ a sítě odborníků na boj proti terorismu / bezpečnost, jakož i atašé pro obranu a bezpečnostní poradci z členských států EU. V roce 2005 byla zahájena pozorovatelská mise v Acehu (AMM) pod vedením EU s cílem sledovat a podporovat mírový proces v indonéské provincii Aceh. AMM byla civilní mise, jejímž úkolem bylo odzbrojení Hnutí za svobodný Aceh (GAM) a přemísťování neorganizovaných vojenských sil a neorganizovaných policejních složek. Po ukončení svého mandátu v oblasti odzbrojení na počátku roku 2006 pokračovala mise AMM v monitorování situace v oblasti lidských práv, procesu legislativních změn a opětovného začleňování členů GAM až do ukončení mise v roce 2006. Prevence násilného extremismu a boj proti němu Řada procesů souvisejících s DDR probíhá za situace, kde násilný extremismus již získal v dynamice konfliktu pevnou pozici. V takových situacích přispívají k obecné prevenci terorismu a násilného extremismu – včetně (opětovného) náboru ozbrojenými skupinami – iniciativy zaměřené na předcházení násilného extremismu a boj proti němu (P/CVE), které doplňují vnější rozměr protiteroristické agendy EU a u nichž lze zvážit i prvky zaměřené na deradikalizaci. Pokud jsou tyto iniciativy plně v souladu s normami mezinárodního práva v oblasti lidských práv, je jejich cílem vybavit vlády, občanskou společnost, komunity a místní orgány potřebnými znalostmi a dovednostmi, které jim umožní lépe se vypořádat s uvedenou dynamikou a posílit odolnost komunit a místní kapacity pro předcházení konfliktům a násilnému extremismu. Odborníci působící v těchto situacích by měli být dobře obeznámeni s iniciativami v oblasti DDR a P/CVE, které se týkají zemí nebo regionů, v nichž působí, měli by chápat jejich cíle a konkrétní pracovní metody a měli by se snažit o součinnost mezi různými druhy spolupráce. Iniciativy P/CVE mohou obsahovat i donucovací prvky, například v případě, že orgány po trestním stíhání uplatňují strategie rehabilitace a opětovného začleňování. Tím se iniciativy P/CVE liší od procesu DDR, neboť ten má za všech okolností dobrovolný charakter, který je třeba zachovat. V roce 2014 byla podepsána souhrnná dohoda o Bangsamoru mezi filipínskou vládou a Frontou islámského osvobození Morů (MILF), která obsahuje normalizační přílohu týkající se aspektů tohoto konfliktu souvisejících s DDR. Část týkající se normalizace obsahuje čtyři klíčové složky, které zahrnují bezpečnost (s formálním odzbrojením (demobilizací) 40 000 bojovníků), socioekonomický rozvoj, opatření na budování důvěry a přechodné soudnictví a usmíření. Holistický přístup EU propojil snahy o včasnou obnovu s dlouhodobějším doprovázením místních orgánů s cílem položit základy udržitelného rozvoje prostřednictvím posílení správy věcí veřejných, právního státu a místních hospodářských kapacit. Tyto programy byly sladěny s dalšími iniciativami EU, které rovněž podporují komunity, budování institucí a rozvoj venkova v Bangsamoru a Mindanau. EU podporuje rovněž obnovu města Marawi, program na podporu přechodné správy v Bangsamoru, který zahrnuje také otázky občanské společnosti a přechodného soudnictví, programy rozvoje venkova a zemědělsko-podnikatelské programy. Ruční palné a lehké zbraně, řízení zbraní a střeliva a odminování Šíření a odklon ručních palných a lehkých zbraní a střeliva pro ně v rámci konfliktu usnadňuje znovuvyzbrojování a mobilizaci ozbrojených skupin a blokuje veškeré potenciální účinky procesu DDR na předcházení opakovanému vzniku konfliktu. Představuje rovněž dlouhodobé riziko pro vnitřní bezpečnost EU vzhledem k možnosti odklonění zásob ke zločineckým skupinám v EU nebo v daném regionu. Odzbrojení v rámci procesu DDR by proto mělo vycházet z širších politických procesů řízení zbraní a střeliva. To pomůže posílit strategie obnovy po ukončení konfliktu, zbrojní embarga a regulační, operační a technické úsilí o kontrolu ručních palných a lehkých zbraní zohledňující genderové hledisko v souladu se strategií EU pro ruční palné a lehké zbraně. Pro dosažení tohoto cíle má klíčový význam zapojení členských států EU a spolupráce se zeměmi mimo EU. DDR úzce souvisí s iniciativami v oblasti odminování, které by mohly přispět k posílení celkové důvěry v mírový proces. Může tvořit součást aktivit v oblasti reintegrace a opětovného začleňování, tj. prostřednictvím školení o nebezpečí min. Humanitární odminování rovněž umožňuje přístup k půdě a ke zdrojům obživy a zlepšuje bezpečnostní situaci postižených komunit. Boj proti organizovanému zločinu a nezákonnému využívání přírodních zdrojů

Boj proti obchodování s lidmi Oblasti konfliktů jsou živnou půdou pro rozkvět obchodování s lidmi, což ještě více postihuje zranitelné skupiny. Stále zoufalejší ekonomická situace, oslabení nebo dokonce rozpad právního státu a méně dostupných sociálních služeb zvyšují izolaci obyvatelstva na základě faktorů, jako jsou například nerovnost pohlaví, chudoba, sociální vyloučení a etnický původ. To následně zvyšuje zranitelnost místního obyvatelstva, zejména žen a dětí, vůči obchodování s lidmi. Děti jsou často zneužívány jako vojáci, případně k nevolnickému výkonu pomocných prací, např. jako nosiči, kuchaři, hlídači a sběrači zpravodajských informací a rovněž jako sexuální otroci. Obzvláštní význam má přeshraniční povaha obchodování s lidmi, protože zločinecké organizace často působí prostřednictvím dobře strukturovaných a profesionálních sítí, a to jak offline, tak online. EU se bude i nadále zaměřovat na rozbití operačních modelů trestné činnosti obchodníků s lidmi a na ochranu a posílení postavení obětí, zejména žen a dětí. 4. Hlavní zásady podpory EU v oblasti DDR Přístup k podpoře v oblasti DDR se značně liší v závislosti na fázi konfliktu, jeho dynamice, typu ukončení nepřátelských akcí a míře zapojení mezinárodního společenství. Podpora poskytovaná EU v souladu s mezinárodním právem by měla být realistická, flexibilní, vnímavá vůči konfliktům a měla by se řídit následujícími zvláštními zásadami: ØVycházení z politiky a dobrá koordinace s partnery Posílení politicky orientovaného přístupu umožní EU účinně integrovat a koordinovat úsilí a zmírňovat související rizika při současném zapojení klíčových subjektů z oblasti budování míru, diplomacie, rozvoje a humanitární pomoci. Klíčovou úlohu při pokládání základů pro silnější a koordinovanější příspěvek ze strany EU hrají delegace EU, zvláštní zástupci EU, mise a operace SBOP a zastoupení členských států v partnerských zemích. EU bude jako zastánce účinného multilateralismu využívat cenných partnerství s Organizací spojených národů, Světovou bankou, regionálními organizacemi, jako je například Africká unie a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, třetími zeměmi a vnitrostátními aktéry, jakož i s místními aktéry, komunitami, subjekty soukromého sektoru a subjekty občanské společnosti. EU bude dále podporovat úsilí v oblasti DDR tím, že bude prosazovat přistoupení k mnohostranným nástrojům a jejich využívání. ØOdpovědnost na vnitrostátní a lokální úrovni Ačkoli vnější příspěvky včetně příspěvků na regionální úrovni mohou usnadnit vytvoření prostředí příznivého pro DDR, zásadní důležitost má i nadále odpovědnost, odhodlání a práce vnitrostátních, místních i komunitních aktérů. V zájmu dosažení udržitelných výsledků bude koordinace úsilí ze strany EU prostřednictvím národních a regionálních strategií zaměřena na posílení odpovědnosti, a to i v oblastech s prostupnými hranicemi. To by mělo napomoci budování právního státu a posílit odpovědné instituce a kapacity, jako jsou například agentury a orgány se vztahem s DDR a příslušné iniciativy komunit a občanské společnosti. ØZaměření na člověka a dobrovolnost EU bude uplatňovat zásady „neškodit“ a „nikoho neopomíjet“, a bude postupovat s náležitou péčí v oblasti lidských práv, jakož i citlivosti z hlediska konfliktů. Rozhodnutí opustit ozbrojenou skupinu vychází z určitého kontextu, a přestože může být usnadněno nebo motivováno, nelze jednotlivce ani skupiny k účasti na procesu DDR nutit; zachování dobrovolnosti jejich zapojení má zcela zásadní význam. EU bude prosazovat dodržování mezinárodního práva v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva ve všech prostředích včetně situací, jako je zadržení a zajetí na bojišti, kde jednotlivci nemusí mít k dispozici žádnou alternativu. Lidé, kteří vstupují do procesů DDR a zapojují se do nich, často čelí sociálnímu vyloučení a stigmatizaci. Mohou mít zpřetrhané rodinné vazby, mezery ve vzdělání, zdravotní problémy včetně problémů v oblasti duševního zdraví, které mohou zahrnovat zneužívání návykových látek, násilné chování a/nebo individuální či kolektivní trauma včetně traumatu ze sexuálního a genderově podmíněného násilí a obchodování s lidmi. Mohou jim chybět dovednosti a sítě, které by jim umožnily uživit se prostřednictvím (samostatné) výdělečné činnosti a/nebo se konstruktivně zapojit do politické arény, a zároveň čelí stigmatizaci a právním a praktickým překážkám opětovného začlenění. Také přijímající komunity mohou současně trpět kolektivním traumatem, strachem a nedůvěrou a mohou se nacházet ve zhoršené bezpečnostní situaci, což může zvýšit podezíravost vůči bývalým bojovníkům a jejich společníkům. Z těchto důvodů bude EU ve vztahu k DDR uplatňovat víceodvětvový přístup, přičemž zohlední různé konkrétní, specifické a nehomogenní potřeby, schopnosti a očekávání mužů, žen, chlapců a dívek různého věku včetně příslušníků národnostních nebo etnických, náboženských, jazykových a politických menšin a domorodých obyvatel. Při tomto úsilí bude EU zohledňovat rovněž otázky související se zdravotním postižením a problémy zdravotní péče v nestabilních prostředích. I.Ochrana dětí a jejich práv

II.Genderová citlivost Procesy DDR musí zohledňovat rozdílné potřeby, schopnosti a možnosti mužů, žen, chlapců a dívek a kontextová očekávání, která jsou na ně kladena, s cílem zajistit jejich stejně smysluplné zapojení do všech fází procesů DDR. Zahrnutí otázky rovnosti pohlaví by se mělo opírat o důkladnou a genderově citlivou analýzu napříč programy rozvojové spolupráce. Reakce by měly zohledňovat různorodost rolí, které různé genderové a věkové skupiny během svého působení v ozbrojených skupinách případně zastávaly, a řešit stereotypní genderové role, nerovnosti a stigmatizaci na základě pohlaví. III.Zapojení mládeže Je třeba náležitě zohlednit roli mladých lidí, ať již se jedná o osoby, které přežily konflikt a byly jeho obětí, aktéry pozitivních změn a/nebo cílovou skupinu radikalizace či (opětovného) náboru. Specifické potřeby, příležitosti a očekávání mladých lidí mužského a ženského pohlaví v prostředí DDR by měly být řešeny napříč procesy DDR prostřednictvím aktivních konzultací, zapojení a účasti. ØDobré naplánování Naplánování podpory procesu DDR by mělo být zahájeno v co nejranější fázi. Na základě koordinovaného posouzení DDR by měly být v souladu s integrovaným přístupem formulovány závazky EU v oblasti humanitární pomoci, stabilizace, budování míru, rozvoje, SBOP a SBZP. Příspěvky mohou kombinovat opatření ze strany EU, jejích finančních institucí i členských států. Delegace EU by měly v případě potřeby využívat specializované odborné znalosti a podporu v oblasti DDR, jakož i v souvisejících oblastech, jako je budování míru, zprostředkování, ochrana dětí nebo bezpečnost. V případě potřeby by měly využívat rovněž účasti bezpečnostních nebo vojenských poradců/atašé a odborníků ESVČ na boj proti terorismu / bezpečnost a přítomnosti SBOP v téže zemi nebo regionu, případně využívat dočasných posil prostřednictvím specializovaných úkolů. Je třeba řádně zohlednit environmentální a klimatické souvislosti, v nichž se procesy DDR odehrávají. To vyžaduje zejména posouzení zranitelnosti nebo křehkosti s cílem zajistit, aby ekonomické a sociální příležitosti navrhované v rámci procesů DDR byly odolné a dlouhodobé a aby byla rizika související s životním prostředím nebo změnou klimatu pokud možno zmírněna a aby dále nezvyšovala stávající zranitelnost nebo rizika konfliktů. EU by měla o své podpoře jednoznačně informovat vnitrostátní a místní orgány, účastníky, zúčastněné strany i potenciální narušitele. Tyto informace by měly odpovídat věku a pohlaví a měly by být přizpůsobeny příjemcům a místním kulturám a souvislostem. Důležitými partnery pro tyto účely jsou političtí, vojenští, tradiční a náboženští vůdcové, jakož i občanská společnost, avšak je nutno přihlížet k otázkám citlivosti z hlediska konfliktů a ke standardům v oblasti lidských práv. ØPřizpůsobivost Angažovanost v oblasti podpory DDR by měla být podložena důkazy, měla by být flexibilní, měla by využívat monitorování, hodnocení a učení, uplatňovat možnosti digitalizace a stavět na osvědčených postupech a zkušenostech. Převedení této politiky do praxe vyžaduje zvýšení obecného povědomí a budování kapacit v oblasti DDR, mimo jiné i prostřednictvím odborné přípravy, která propojuje praxi, politiku a výzkum. To umožní EU využívat znalosti, talent a odborné znalosti ve prospěch budování míru a rozvoje. 5. Opatření pro posouzení, zapojení, přípravu a realizaci účinné angažovanosti EU v oblasti DDR EU bude koherentně kombinovat rychlé reakce se zeměpisnými, regionálními a tematickými dlouhodobými závazky na podporu DDR. Bude usilovat o maximalizaci jeho dopadu prostřednictvím partnerství se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi na základě sdílených hodnot, společných zájmů a vzájemné prospěšnosti. ØVysoký představitel a Komise posílí koordinaci v oblasti podpory DDR tím, že budou podporovat výměny mezi příslušnými zúčastněnými stranami na úrovni EU. Při plánování zapojení do podpory DDR budou zohledněny všechny související politiky, nástroje a zařízení. V rámci integrovaného přístupu budou vítány rovněž příspěvky členských států EU. ·Bude vytvořena specializovaná stálá neformální meziresortní pracovní skupina se zástupci příslušných tematických ESVČ a útvarů Komise, která bude dohlížet na činnosti EU v oblasti DDR a poskytovat poradenství a podporu delegacím EU, ESVČ a útvarům Komise a misím SBOP. Vytvoření a fungování pracovní skupiny pro DDR se bude řídit obdobnými postupy jako postupy pro stálou neformální meziresortní pracovní skupinu pro reformu bezpečnostního sektoru. ·Do týmů zprostředkovatelů EU budou zapojeni odborníci na DDR s cílem zajistit, aby mírové dohody a dohody o příměří obsahovaly realistické doložky týkající se DDR. ·EU posílí své vnitřní kapacity na podporu procesů DDR, např. prostřednictvím školení v oblasti DDR a posílené spolupráce s příslušnými vzdělávacími institucemi a se sítěmi výzkumníků a odborníků. ØKdykoli bude plánována podpora DDR, měla by EU v co nejranější fázi provést konkrétní koordinované posouzení DDR s cílem umožnit politicky orientované a pružné zapojení vnímavé vůči konfliktům.