CS Úřední věstník Evropské unie C 11/34

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), pokud jde o jeho vztah k nařízení Rady (EU) č. …/…, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi

COM(2012) 512 final – 2012/0244 (COD)

a ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Plán ustavení bankovní unie

COM(2012) 510 final

2013/C 11/08

Hlavní zpravodaj: pan Carlos TRIAS PINTÓ

Dne 12. září 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Plán ustavení bankovní unie

COM(2012) 510 final.

Dne 27. září 2012 se Rada a dne 22. října 2012 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), pokud jde o jeho vztah k nařízení Rady (EU) č. …/…, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi

COM(2012) 512 final – 2012/0244 (COD).

Dne 17. září 2012 pověřilo předsednictvo Výboru specializovanou sekci Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost přípravou podkladů na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce jmenoval Evropský hospodářský a sociální výbor na 484. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 14. a 15. listopadu 2012 (jednání dne 15. listopadu 2012), pana TRIASE PINTÓA hlavním zpravodajem a přijal následující stanovisko 194 hlasy pro, 15 hlasů bylo proti a 22 členů se zdrželo hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 EHSV sdílí názor Komise, že rozsáhlý program regulace a finančních reforem uskutečněný před současným balíčkem o bankovní unii v reakci na krizi a za účelem stabilizace evropské hospodářské a měnové unie (HMU) (1), obnovy důvěry v euro a v budoucnost EU, zlepšení správy věcí veřejných a boje proti rostoucí fragmentarizaci bankovních trhů Unie je důležitý, ale nikoliv dostatečný. Proto EHSV považuje balíček opatření shrnutý v plánu ustavení bankovní unie: COM(2012) 510 a ve dvou legislativních aktech: COM(2012) 511 a COM(2012) 512, přičemž druhý z nich je rovněž předmětem tohoto stanoviska, za vhodný.

1.2 EHSV oceňuje důkladnou práci Komise a podporuje její výzvu, aby byla opatření přijata do konce roku 2012, přičemž musí být pečlivě připravena s ohledem na dopady na bankovní odvětví a ekonomiky členských států. Bude zapotřebí jisté dávky velkorysosti na straně našich vlád, v zájmu vybudování více a lepší Evropy. Budou se muset vzdát určitých pravomocí a podpořit jejich použitelnost v rámci dohledu vysoké kvality a větší integraci, aby bylo možné dosáhnout skutečné společensky prospěšné a hospodářsky efektivní evropské správy věcí veřejných.

1.3 Naléhavost a nedostatečnost těchto opatření vyplývá z toho, že náklady jsou daleko vyšší než oněch 4,5 bilionů eur daňových poplatníků, jež byly doposud vynaloženy na záchranu bank v EU. Finanční krize způsobila nejhorší světovou recesi od velké hospodářské krize, zejména v eurozóně, kde je obnova důvěry v euro a správu jejích institucí o to nutnější a naléhavější. Nová, přísnější pravidla poskytnou jistotu občanům i trhům, ačkoliv zpochybňování těch současných, nedostatečná vymezenost těch nových a zpoždění v jejich používání mohou být příčinou větší nejistoty. Proto musí být také lhůty pro přizpůsobení v institucích, které jsou oporou eura, kratší a přesnější.

1.4 EHSV obzvláště naléhavě vyzývá k rychlé dohodě o vstupu jednotného mechanismu dohledu v platnost. To předpokládá začít proces sjednocování již od počátku roku 2013, aniž bychom si nyní stanovovali nejisté cíle, jelikož jeho původním hlavním úkolem je zachránit euro. Náklady pro daňové poplatníky v souvislosti s případnými restrukturalizacemi či ukončováním činnosti se tak sníží na minimum, a to díky dostatečně vysokému financování ex ante a převzetí nákladů na restrukturalizaci akcionáři a věřiteli.

1.5 EHSV vítá, že ECB bude proto od počátku mít dozorčí radu, aby se předešlo případný střetům zájmu v souvislosti s její měnovou činností.

1.6 EHSV souhlasí s tím, aby ECB zodpovídala za dohled nad všemi bankami Unie včetně těch nejmenších, a zejména nad konsolidovanými rozvahami přeshraniční činnosti, a uplatňovala u nich platný jednotný soubor pravidel. Je také pro to, aby byly ECB přiděleny úkoly a kompetence a poskytnuty prostředky k zajištění odhalování rizik, jež ohrožují životaschopnost bank, a aby mohla od bank vyžadovat nezbytná nápravná opatření, přičemž souhlasí s aktivním zapojením vnitrostátních orgánů dohledu do jednotného mechanismu dohledu. Je rovněž správné, aby byly vnitrostátní orgány dohledu i nadále odpovědné za ochranu spotřebitelů, ačkoliv návrh Komise se nevěnuje tomu, jak řešit případné střety zájmů mezi evropskou úrovní obezřetnostního dohledu a pravomocemi svěřenými vnitrostátním orgánům.

1.7 Co se týče makroobezřetnostních politik, EHSV podporuje významnější úlohu Evropské rady pro systémová rizika (ESRB) a ECB v rámci více integrovaného finančního systému, a žádá Komisi, aby byla konkrétnější, pokud jde o vzájemné vztahy mezi vnitrostátními orgány a ECB.

1.8 EHSV vítá návrh prosadit zapojení zemí, jejichž měnou není euro a které se rozhodnou uplatnit doložku o účasti (opt-in), která jim zajistí práva odpovídající právům zemí, které euro mají, a prostřednictvím jednodušších a atraktivnějším procesů účasti, aniž by byla porušena SFEU.

1.9 EHSV považuje za naprosto nezbytné dobré propojení mezi orgánem pro bankovnictví a ECB a je si vědom, že v první fázi bude u některých funkcí docházet k překrývání. Co se týče procesu rozhodování, je zapotřebí provést další analýzu a posouzení přezkumu způsobů hlasování prostřednictvím změn v jednacím řádu orgánu pro bankovnictví a zvýšením rozhodovacích pravomocí nezávislé odborné skupiny, s cílem vyvážit bankovní úroky vnitřního trhu členských států, jež se neúčastní jednotného mechanismu dohledu (v souladu se závěry Evropské rady o dotvoření HMU přijatými dne 18. října 2012), a zároveň předejít riziku ochromení integrace eurozóny blokačními menšinami. Je nutné zabránit vytváření dvoustupňového trhu finančních služeb, což je důvod, proč na tuto otázku EHSV upozorňuje.

1.10 ECB, ESRB a nové evropské orgány finančního dohledu, včetně nezávislé odborné skupiny, by také měly do své činnosti zapojit organizace občanské společnosti, především pak spotřebitelské organizace a odbory (2), při zachování jejich vysoké nezávislosti, transparentnosti a odolnosti vůči politickým tlakům.

1.11 Tempo převodu dohledu nad úvěrovými institucemi a náležité změny provedené v Evropském orgánu pro bankovnictví (EBA), jehož funkce musí spočívat zejména v zajišťování souladu mezi regulačními předpisy a technickými normami a jejich sbližování za účelem jejich rozšíření do celé EU, jsou stejně zásadními prvky jako nejpřísnější obezřetnostní požadavky na banky (3), opatření k posílení a zlepšení společného systému ochrany vkladů (4) a integrované řízení krizí pomocí nástrojů k záchraně a restrukturalizaci bank (5) za účelem posílení evropského odvětví a zamezení budoucím účinkům nákazy, zejména v souvislosti s vysokým rizikem, jež na sebe berou klienti investičních bank. EHSV vybízí Komisi, aby pro tento jednotný soubor pravidel stanovila konkrétní časové a funkční cíle.

1.12 Výbor naléhavě vyzývá Komisi, aby navrhla časový plán a podrobnosti týkající se jednotného mechanismu pro restrukturalizaci (6) a rovněž pro další významné body, jež je třeba rozpracovat, jako je například řízení případných krizových situací v rámci společných opatření dohledu. Bankovní unie by získala na důvěryhodnosti a stala by se společným základem celého jednotného trhu. Předešlo by se tak tomu, aby relativně malé bankroty způsobovaly systémové přeshraniční škody nebo nedůvěru a potažmo vybírání vkladů a jejich přesuny do jiných zemí a oslabovaly bankovní systém některého ze států. Máme za to, že by bylo vhodné, aby v konečném měřítku mohl jednotný mechanismus pro restrukturalizaci převzít doplňující funkce koordinace při řízení krizových situací. Nicméně dohled a restrukturalizace by měly jít ruku v ruce, aby se předešlo tomu, že by případná rozhodnutí zavřít nějakou banku na evropské úrovni a náklady na zaplacení vkladů šly na vrub členského státu.

1.13 EHSV vyzývá ostatní instituce EU, aby plnily základní zásady, z nichž musí vycházet veškeré sekundární právo a celé acquis, počínaje silou práva, a nikoliv moci. Obnovit jejich plnění je naléhavější v eurozóně, s cílem podpořit bankovní unii na základě unie fiskální, prostřednictvím společného mechanismu pro emise dluhopisů a mechanismu pro daňové transfery zaměřené proti cyklům, jež způsobují asymetrické šoky, jako ty, jimž byly vystaveny země eurozóny v posledních letech. Jednotný mechanismus dohledu by mohl být financován z poplatků za dohled vybíraných od příslušných subjektů. Tyto poplatky by měly zohledňovat rizikový profil subjektů podléhajících dohledu. EHSV má za to, že Komise by měla vydat zelenou nebo bílou knihu o tom, jak financovat bankovní unii rovněž jednotným způsobem, aby bylo možné rozhodnout o poplatcích a daních za finanční a bankovní činnost, jež jsou nezbytné, avšak v současné době jsou zdrojem roztříštěnosti.

1.14 Bankovní unie bude prvním krokem eurozóny a celé EU směrem k pozitivní spirále, jež by překonala koncepční nedostatky a umožnila jednotnému trhu vrátit se na cestu konkurenceschopnosti a splnit cíle strategie Evropa 2020. Tak bude možné předejít vlně finančních inovací spojené se stínovým bankovnictvím na základě dohody Basel III, jak uvádějí poslední zprávy MMF. EHSV žádá Komisi, aby urychleně přehodnotila nové modely investičního a obchodního bankovnictví, jelikož stínové bankovnictví se v mnoha zemích stává důležitějším než bankovnictví tradiční a regulované.

1.15 EHSV doporučuje Komisi a evropským spolutvůrcům právních předpisů, aby tento projekt proměnili v nástroj finančního a digitálního začleňování. Vedení jednotného mechanismu dohledu musí jednat odpovědně a být podrobeno demokratické kontrole, pravidelně či v případě předvolání docházet do Evropského parlamentu za účelem podání zprávy o řízení. To by zvýšilo politickou viditelnost této problematiky a napomohlo zvýšení podpory evropských institucí ze strany občanů.

1.16 Bankovní unie by se neměla zaměřovat pouze na eurozónu či Unii jako celek, ale musí své cíle v oblasti spolupráce a konkurenceschopnosti promítnout obzvláště do oblastí vnějšího vlivu eura i do zbytku světa.

2. Souvislosti a úvod

2.1 Dne 1. ledna 2011 začal fungovat bankovní orgán ustavený nařízením (EU) č. 1093/2010 na základě doporučení uvedených v Larosièrově zprávě, jehož úkolem bylo zreformovat strukturu dohledu a vytvořit evropský systém sestávající ze tří orgánů (pro bankovnictví, burzovní trhy, pojišťovny a penzijní fondy) a Evropské rady pro systémová rizika (ESRB).

2.2 Zároveň s tím byla od července 2010 posílena ochrana spotřebitele a důvěra ve finanční služby díky systémům pojištění vkladů pro banky (MEMO/10/318), investiční podniky (MEMO/10/319) a pojišťovny (MEMO/10/318) a 6. června 2012 Komise oznámila nová opatření krizového řízení s cílem do budoucna se vyhnout opatřením na záchranu bank. Komise navrhla rámec pro dohled ve svém sdělení s názvem Urychlit oživení evropské ekonomiky ze dne 4. března 2009 a dále strukturu detailněji rozpracovala ve svém sdělení o evropském finančním dohledu ze 27. května 2009. Obě potvrdila Evropská rada dne 19. června 2009, podle níž by se měl systém zaměřit na zlepšení kvality a konzistentnosti dohledu na úrovni členských států, posílit dohled nad přeshraničními skupinami a stanovit jednotný soubor pravidel platný pro všechny finanční instituce na vnitřním trhu. Rada rovněž zdůraznila, že nové evropské orgány dohledu by měly mít pravomoc nad ratingovými agenturami (za tímto účelem bylo pozměněno nařízení (ES) č. 1060/2009, a to nařízením (EU) č. 513/2011).

2.3 S cílem dokončit tento nesnadný proces regulace navrhuje Komise ve svém sdělení Plán ustavení bankovní unie položit základy společné obezřetnostní regulace na vysoké úrovni pro všechny banky a jiné finanční instituce celé EU a v rámci jednotného souboru pravidel sjednotit mechanismy dohledu, restrukturalizace a pojištění vkladů.

2.4 Za tímto účelem navrhuje, aby bylo do konce roku 2012 stanoveno pět klíčových akcí. Tři z nich jsou návrhy legislativních aktů, k nimž EHSV již předložil stanovisko nebo takové stanovisko připravuje: zajistit uplatňování kapitálových požadavků na banky („směrnice o kapitálových požadavcích“ (CRD 4)) (7), směrnice o systémech pojištění vkladů, směrnice o ozdravení a řešení problémů úvěrových institucí. Zbylými dvěma akcemi (a uvedeným plánem) se zabývá toto stanovisko: nové nařízení, které ECB svěřuje úkoly týkající se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví) a jež je nezbytné pro zlepšení koordinace mezi tímto orgánem a budoucím jednotným mechanismem dohledu a pro vyvážení rozhodování mezi zeměmi, jež se tohoto jednotného mechanismu účastní, a těmi, které se ho neúčastní, a to v zájmu zachování integrity jednotného trhu. Po těchto pěti klíčových akcích oznámila Komise jednotný mechanismus pro restrukturalizaci a koordinaci nástrojů pro restrukturalizaci.

2.5 Tento plán přichází v době, kdy se model finanční integrace založené na euru jeví vzhledem ke krizi, která začala v roce 2007, jako přežitý. Úspěchy rychlé evropské integrace akciových trhů a trhů s dluhopisy strhly bankovní oblasti, více v případě velkoobchodních trhů (mezibankovního, s cennými papíry atd.) než v případě těch maloobchodních s bankovními půjčkami a vklady. V důsledku krize však na maloobchodníky dopadly současné tendence k fragmentaci a z toho vyplývajícím návratům velkoobchodních trhů na úroveň členských států, jež jsou stimulovány také doposud vnitrostátním charakterem orgánů dohledu, rámců pro restrukturalizaci a pojištění vkladů (8). Obzvláštní rychlosti nabývá přechod zpět na úroveň členských států u trhů s dluhopisy.

2.6 V eurozóně byly úpravy a plány úspor vyvolané krizí a s ní souvisejícími poklesy HDP a zaměstnanosti daleko vyšší. Předseda Komise proto 23. října 2011 čelním evropským politickým představitelům sdělil, že EU v důsledku krize v letech 2007–2010 přišla z hlediska hospodářského růstu o 2 biliony eur (9).

2.7 Podle MMF se USA a sedmi evropským státům do konce roku 2010 vrátila téměř třetina veřejných nákladů vynaložených na záchranu bank od počátku krize (1,8 z 5,2 bilionů dolarů). Zbytek by se mohl získat zpět v příštích letech téměř v celé výši, díky daním a dalším iniciativám, za předpokladu, že tomu nezabrání další recese vyvolaná novou bankovní krizí v souvislosti s dluhem.

2.8 Plán stanoví konkrétní termíny, kdy vstoupí v platnost dohled v eurozóně (10), ovšem nestanovuje to v plné míře pro jednotný mechanismus dohledu ani jednotný mechanismus pro restrukturalizaci, ačkoliv Komise považuje jednotný mechanismus dohledu za obzvláště důležitý pro stabilizaci situace a za podmínku přímé kapitalizace bankovního sektoru prostřednictvím Evropského mechanismu stability.

2.9 Závěrem je nutno říci, že pro dokončení procesu vzniku bankovní unie je nutné urychlit a posílit iniciativy, jež Komise chystá: regulaci stínového bankovnictví (IP/12/253); posílení důvěryhodnosti ratingových hodnocení (IP/11/1355); zpřísnění pravidel pro hedgeové fondy (IP/10/1126), krátký prodej (IP/09/669) a deriváty (IP/10/1125); zamezení nezodpovědným praktikám v oblasti odměn v bankovním sektoru (IP/09/1120) a reformu odvětví auditu (IP/11/1480) a účetnictví (IP/11/1238). Rovněž je nezbytné věnovat pozornost doporučením EHSV v souvislosti s odstraněním daňových rájů (11).

3. Obecné připomínky

3.1 Největší výdaje související s krizí v EU (12) zhoršily nerovnováhu a asymetrii v rámci Unie a snížila se účinnost tak zásadních (a ve Smlouvách zakotvených) politik, jako je politika měnová, obchodní či politiky soudržnosti a udržitelnosti. V důsledku toho došlo k fragmentaci finančních a bankovních trhů a oddálení cílů strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a lepší správu ekonomických záležitostí (13). Zatímco malá skupina snižovala svou úrokovou zátěž, státům v největší finanční krizi a s největším dluhem se o úroky mnohem výrazněji zvýšily veřejné výdaje a musely snížit platy ve veřejném sektoru, důchody, výdaje na vzdělávání a zdravotnictví a investice do technické a společenské infrastruktury (14).

3.2 Potřebné zlepšení demokratických procesů musí být v souladu s cílem bankovní unie usnadňovat propojení mezi úsporami a investicemi, což je prvořadý úkol bankovního sektoru, jenž s sebou nese kontrolu technické účinnosti a účinnosti z hlediska přidělování prostředků; ty jsou příspěvkem k právním zásadám EU a dotýkají se svobod a zájmů všech občanů.

3.3 I když byla od počátku krize přijata četná opatření, jejichž cílem bylo předejít tomu, aby se nedůvěra vůči finančním institucím přenesla i na veřejný dluh zemí eurozóny, zatím nedošlo k přerušení tohoto začarovaného kruhu. Aby finanční instituce opět začaly plnit svou funkci prostředníka mezi úsporami a investicemi, ekonomická teorie radí použít politiky přerozdělování pozitivního, nikoliv negativního charakteru, jako jsou společné mechanismy pro emise dluhopisů a pro daňové transfery zaměřené proti cyklům, jež způsobují asymetrické šoky (15).

3.4 Úkol podporovat transparentnost a snížit rizika ohrožující světový finanční systém, což doporučují poslední zprávy MMF a Světové banky, je dobře slučitelný s finančním a digitálním začleňováním a ochranou práv spotřebitelů, jež si předsevzala EU a které byly upevněny strategií Evropa 2020.

3.5 Posílení demokratické kontroly musí napomoci nejen podpoře sladění bankovní unie se Smlouvami a zásadami, ale také se strategií Evropa 2020, což má klíčový význam pro budoucnost našeho politického projektu.

4. Konkrétní připomínky

4.1 EHSV považuje plán navržený Komisí za adekvátní příspěvek k evropské správě věcí veřejných a podporuje názor, že jsou bezodkladně zapotřebí nové legislativní akty, jakož i příští ohlášená opatření; všechny tyto kroky jsou nutné pro překonání nedostatku důvěry v euro a v budoucnost EU.

4.2 Prvořadým cílem jednotného mechanismu dohledu musí být centralizovaný dohled nad bankovními subjekty, který bude účinnější než ten, který v současné době provádí síť vnitrostátních orgánů. Zároveň musí svou činnost sladit s jednotným mechanismem pro restrukturalizaci a vyhýbat se politickým aspektům souvisejícím s rozhodnutím o ukončení činnosti banky.

4.3 Z početných důvodů toho, že ECB je nejvhodnějším subjektem pro centralizaci dohledu, patří mezi nejdůležitější její síť, nezávislost a skutečnost, že se o ní zmiňuje SFEU, a tudíž by nebyla zapotřebí reforma v zájmu dosažení kvalitního dohledu.

4.4 EHSV souhlasí s návrhem, aby vnitrostátní orgány dohledu i nadále odpovídaly za ochranu spotřebitele a boj proti praní peněz a financování terorismu, v souladu se směrnicí 2005/60/ES (16), a za dohled nad úvěrovými institucemi třetích zemí. Výbor však žádá, aby byly země, jež tuto směrnici důsledně neuplatňují, vyloučeny ze společného mechanismu pro řešení problémů. Pro usnadnění funkce centralizovaného dohledu by se měla uspíšit adaptace statutů dotčených národních centrálních bank, aby se zajistilo, že tok informací nebude narušován.

4.5 Pokud jde o nově ustavené orgány, je třeba přijmout zásady hlasování, jež z něj vyloučí členy, u kterých může dojít ke střetu zájmů. Nezávislost a odpovědnost těchto odpovědných pracovníků musí být doplněna o sankce pro případ, že nebudou plnit své povinnosti, neboť jejich nečinnost působí škody bankám, zdravému finančnictví, ale i celému hospodářství, podnikům a občanům.

4.6 Finanční průmysl reaguje na nový regulatorní rámec formou vytváření inovativních produktů, jimiž se vyhýbá novým předpisům. MMF ve svých posledních zprávách varuje před novou vlnou finančních inovací, jež jsou v některých případech podobné těm, které způsobily současnou krizi. Náklady na centralizovaný dohled by proto měly zohledňovat rizikový profil jednotlivých subjektů, aby nebyly poškozovány instituce, které se k takovým praktikám neuchylují.

4.7 EHSV proto varuje před jistým rizikem rozpínání stínového bankovnictví v EU, které by opět bylo v rozporu se zájmy finančního sektoru i se zásadami, hodnotami a právy evropských občanů.

4.8 Pro lepší využití svých možností by nová evropská bankovní unie měla blíže spolupracovat s dalšími existujícími uniemi. Umožnila by tak svým finančním institucím, a zejména těm, které působí na celém světě, lépe využít příležitostí. Spolupráce by se měla zintenzivnit zejména s nejbližšími oblastmi, které již jsou napojeny na euro nebo jsou na něm závislé (přímo či nepřímo je euro měnou již ve více než 50 zemích).

V Bruselu dne 15. listopadu 2012. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Před současným balíčkem o bankovní unii již EU 8 předpisů přijala, 14 prochází procesem spolurozhodování a další existuje ve formě návrhu: http://ec.europa.eu/internal_market/finances/policy/map_reform_en.htm.

(2) Viz stanovisko EHSV k tématu Způsoby zapojení občanské společnosti do regulace finančních trhů, Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 3.

(3) http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/new_proposals_en.htm.

(4) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:068:0003:0007:CS:PDF.

(5) http://ec.europa.eu/internal_market/bank/crisis_management/index_en.htm.

(6) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/CS/ec/131242.pdf.

(7) http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/new_proposals_en.htm.

(8) Viz Evropská centrální banka (ECB): Financial Integration in Europe (Finanční integrace v Evropě), duben 2012; Evropská komise (EK): European Financial Stability and Integration Report 2011 (Zpráva o evropské finanční stabilitě a integraci 2011), duben 2012; a rovněž EFSIR 2010 (Zpráva o evropské finanční stabilitě a integraci 2010), květen 2011.

(9) http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/barroso_european_council_23_october_2011_cs.pdf.

(10) Dne 1. července 2013 pro nejdůležitější evropské banky evropského systémového významu a dne 1. ledna 2014 pro všechny ostatní. 1 ledna 2014 se tedy bude na všechny banky eurozóny vztahovat centralizovaný dohled.

(11) Viz stanovisko EHSV k tématu Daňové a finanční ráje: hrozba pro vnitřní trh EU, Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 7.

(12) Douglas Elliott, Suzanne Salloy, André Oliveira Santos, Assessing the Cost of Financial Regulation (Posouzení nákladů finanční regulace), IMF.

(13) http://ec.europa.eu/europe2020/index_cs.htm.

(14) IMF, Safer Global Financial System Still Under Construction (Bezpečnější globální finanční systém stále v přípravě), Global Financial Stability Report (Zpráva o celosvětové finanční stabilitě), 2012.

(15) Enderlein et al., Completing the Euro, Report of the Tommaso Padoa-Schioppa Group, červen 2012.

(16) Viz také stanoviska EHSV k tématu praní peněz, Úř. věst. C 75, 15.3.2000, s. 22 a Úř. věst. C 267, 27.10.2005, s. 30.