EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.12.2011 
SEK(2011) 1473 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
Průvodní dokument k 
nařízení Rady, 
kterým se z řizuje nástroj pro spolupráci v oblasti jaderné bezpe čnosti 
 
{KOM(2011) 841 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1472 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS Černobylská havárie v roce 1986 a havárie ve Fukušim ě-Daiči v roce 2011 zd ůraznily 
celosvětový význam jaderné bezpe čnosti. Evropské spole čenství pro atomovou energii by 
mělo být s to podpo řit jadernou bezpe čnost ve t řetích zemích, aby splnilo cíl Smlouvy o 
Euratomu týkající se vytvo ření bezpe čnostních podmínek nezbytných k vylou čení rizik pro 
život a zdraví obyvatelstva. 
Je navíc zvlášt ě zapotřebí, aby Evropské spole čenství pro atomovou energ ii i nadále usilovalo 
o uplatňování účinného dozoru nad jadernými materiály ve t řetích zemích, a to na základ ě 
svých vlastních činností v oblasti dozoru v rámci Evropské unie. 
Výše uvedené cíle byly v minulosti podporovány z program ů v oblasti jaderné bezpe čnosti 
Tacis a Phare a od roku 2007 ve „t řetích zemích“ z nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné 
bezpečnosti (INSC) a z nástroje p ředvstupní pomoci (NPP) v zemích, které se ú častní procesu 
přistoupení k EU.  
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Podpora a prosazování nejvyšších možných standard ů jaderné bezpe čnosti a radia ční ochrany 
v rámci EU nemusí sta čit pro zajišt ění vhodné ochrany obyvate lstva a životního prost ředí. 
Nedávná minulost jasn ě potvrdila, že následky jaderné havárie pro ve řejné zdraví, sociální 
oblast, životní prost ředí a hospodá řství mohou sahat daleko za národní hranice a potenciáln ě 
po celém sv ětě. Proto je t řeba plánovat opat ření spolu se t řetími zem ěmi, zejména sousedícími 
s EU, s celkovým cílem prosazovat vysokou úrove ň jaderné bezpe čnosti a radia ční ochrany na 
celém světě. Současně je nezbytné u činit kroky k zajišt ění účinného dozoru nad jadernou 
bezpečností ve třetích zemích. 
Přezkum získaných zkušeností a vývoj mezinárodní situace  
Mezi hlavní p říčiny velkých jaderných havárií pat řila zejména nedostate čná úroveň kultury 
jaderné bezpe čnosti, konstruk ční bezpečnosti (bezpe čnostní aspekty konstr ukce elektráren) a 
provozní bezpe čnosti. Programy EU pro spolupr áci v oblasti jaderné bezpe čnosti poskytovaly 
pomoc či spolupráci provozovatel ům jaderných za řízení za ú čelem zlepšení situace na míst ě, 
jakož i jadernými regula čními orgány, tak aby m ěly požadovanou technickou zp ůsobilost a 
nezávislost p ři prosazování dodržování náležitých standard ů jaderné bezpe čnosti. Spolupráce 
s orgány jaderného dozoru by m ěla zůstat základem spolupráce v oblasti jaderné bezpe čnosti. 
Ve konkrétních situacích by m ěla být zachována i možnost spolupráce s provozovateli 
jaderných za řízení, pokud jde o výkonnost a výsledky komplexních a transparentních 
posouzení rizik a bezpe čnosti („zát ěžové testy“), které EU vytvo řila po havárii ve Fukušim ě-
Daiči.  
Spolupráce v oblas ti nakládání s vyho řelým palivem a radioak tivními odpady a jejich 
likvidace, jakož i p ři obnově bývalých jaderných areál ů do environmentáln ě bezpečné 
podoby, jež si žádá mezinárodní spolupráci, byla d ůležitou sou částí programu a m ěla by 
zůstat mezi prioritami budoucího nástroje. 
Nadále bude nezbytná i podpora meziná rodní spolupráce, zejména prost řednictvím MAAE, 
aby byla zajišt ěna koordinace činností provád ěných různými aktéry a nejlepší využívání 
zdrojů. 
 
CS 3   CS 2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Se svými 27 členskými státy, které p ůsobí v rámci spole čných politik a strategií, má EU jako 
celek při reakcích na celosv ětové problémy zásadní váhu, zatímco činnost členských stát ů 
může být omezená a rozt říštěná a jejich projekty jsou často příliš malé na to, aby mohly mít v 
této oblasti významný vli v. Tato zásadní váha rovn ěž staví EU do lepší pozice pro vedení 
politického dialogu s partnerskými vládami. To se odráží nap říklad v silném postavení EU p ři 
rozhovorech a jednáních se zem ěmi G8 a s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD), 
která spravuje zna čné finanční prostředky mezinárodních dárc ů v oblasti jaderné bezpe čnosti. 
EU je navíc p řirozeným koordinátorem a m ůže ovlivnit tém ěř všechny oblasti mezinárodních 
vztahů, což jednotlivé členské státy samy obvykle u činit nemohou.   
3. CÍLE INICIATIVY EU 
Stávající nástroj pro spolupr áci v oblasti jaderné bezpe čnosti (INSC) slouží k prosazování 
vysoké úrovn ě jaderné bezpe čnosti a radia ční ochrany a k provád ění účinného dozoru nad 
jadernou bezpe čností ve třetích zemích.  
Navrhuje se, že obecný cíl a oblast p ůsobnosti nového nástroje byly totožné se stávajícím 
nástrojem INSC: Evropské spole čenství pro atomovou energii financuje opat ření na podporu 
vysoké úrovn ě jaderné bezpe čnosti, radia ční ochrany a provád ění účinného a ú čelného 
dozoru nad jadernými materiály ve t řetích zemích . Toho bude dosaženo prost řednictvím 
těchto specifických cíl ů: 
• Podpora prosazování a uplat ňování co možná nejvyšších standard ů jaderné bezpe čnosti a 
radiační ochrany v jaderných za řízeních a p ři radiologických činnostech ve t řetích zemích. 
• Podpora rozvoje a provád ění odpovědných strategií týkajících se likvidace vyho řelého 
paliva, nakládání s odpady, vy řazování za řízení z provozu a obnovy bývalých jaderných 
areálů.  
• Podpora prosazování a provád ění účinného rámce a metodik pro zlepšení jaderné 
bezpečnosti na celém sv ětě. 
Priority a kritéria opat ření EU však budou v rámci nového nástroje znovu konkrétn ěji 
definovány. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Posouzení dopad ů zkoumá čtyři možnosti: i) žádné další opat ření EU (žádný nástroj v oblasti 
jaderné bezpe čnosti); ii) žádná zm ěna (spolupráce s t řetími zem ěmi bude pokra čovat v rámci 
stávajícího na řízení o INSC); iii) pozm ěněné nařízení o INSC a iv) nový nástroj, který by 
mohl zachovat sou časnou oblast p ůsobnosti nástroje IN SC a navíc zahrnout část oblasti 
působnosti stávajícího nástroje stability. 
Podrobněji byla posouzena možnost pozm ěněného nařízení. Tato možnost by mohla zajistit, 
aby byl zohledn ěn vývoj mezinárodní situace v oblasti jaderné bezpe čnosti, aby byly využity 
získané zkušenosti, a rovn ěž by umožnila vyjasnit kritéria  spolupráce a priority. Zem ěpisný 
rozsah by mohl být zm ěněn tak, aby se vztahoval na všechny „t řetí země“ (státy, které nejsou 
 
CS 4   CS členy EU), jež spl ňují kritéria pro spolupráci, v četně zemí, na které se vztahuje nástroj 
předvstupní pomoci (N PP), jakož i na pr ůmyslové zem ě / země s vysokými p říjmy.  
Právním základem stávajícího na řízení o INSC je Smlouva o Euratomu. Vzhledem k 
legislativnímu rámci pro jadernou bezpe čnost na úrovni EU by to tak m ělo zůstat i u 
budoucího na řízení, pokud by rozší řená oblast p ůsobnosti nevyžadovala širší právní základ. 
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Jaderné havárie mohou mít dramatické zdra votní, sociální, environmentální a hospodá řské 
dopady, jak se ukázalo p ři havárii v Černobylu (1986) a ve Fukušim ě (2011). P ři obou 
haváriích došlo ke kontaminaci rozsáhlých oblastí, k úmrtím a vysídlení/znovuusídlení 
postiženého obyvatelstva a nastala nutnost vy řadit/demontovat velmi nákladná jaderná 
zařízení a nahradit ztrace nou kapacitu výroby elekt řiny. Tyto havárie rovn ěž ovlivňují 
rozhodnutí n ěkterých zemí ohledn ě skladby zdroj ů energie (moratorium nebo postupné 
vyřazování jaderné energie), což m ůže mít dopad na životní prost ředí, jelikož nap říklad 
nahrazení jaderných elektráren m ůže vyžadovat využívání fosilníc h paliv nebo vodní energie.  
Navrhovaná opat ření EU mají pomoci p ředcházet vzniku jaderných havárií, minimalizovat 
jejich následky (prost řednictvím opat ření připravenosti na havarijní situace) a v p řípadě 
havárie zmír ňovat následky. Všechny zvažované možnosti sledují tyto cíle. U možnosti 
„žádné další opat ření EU“ (žádný nástroj v oblasti jaderné bezpe čnosti) by se však 
pravděpodobně zastavila v ětšina probíhajících vn ějších činností provád ěných EU v oblasti 
jaderné bezpe čnosti. 
6. POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
Možnost pozm ěněného nařízení by umožnila odstranit sou časnou nejistotu a nesrovnalosti a 
poskytla by p říležitost jasn ě zaměřit spolupráci EU na  oblast jaderné bezpe čnosti a 
bezpečnostního dozoru. Jasn ější definice zem ěpisných a tematických cíl ů a priorit v 
samotném na řízení by zlepšila ú činnost provád ění nástroje. Dalo by se proto o čekávat 
efektivnější a včasnější řízení projektového cyklu. 
Oproti možnosti „žádné zm ěny“ a „nového nástroje“ by zd e byla možná kontinuita a 
využívání zkušeností ze řádně prověřeného systému a sou časně by se vyřešila řada zjištěných 
problémů. Spolu s využitím jediného právního zák ladu (na rozdíl od možnosti „nového 
nástroje“) by to zjednodušilo p řístup a diskuse. Tyto klady z řejmě více než vyvažují 
případnou vyšší soudržnost v oblasti opat ření jaderné bezpe čnosti a ochrany, které by bylo 
dosaženo u možnosti „nového nástroje“.  
Nové vymezení zem ěpisného rozsahu, jakož i kritérií  a priorit spolupráce v rámci 
„pozměněného nástroje INSC“, by umožn ilo lépe chápat limity opat ření. 
7. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Nařízení o INSC je zmoc ňovací nařízení, jež stanoví hlavní prvky a základ pro opat ření EU. 
Roční akční programy podrobn ěji určují činnosti, které má EU provád ět, včetně cílů 
 
CS 5   CS příslušných opat ření a očekávaných výsledk ů. Před provád ěním se ur čí specifické ukazatele s 
ohledem na zvláštnosti každého opat ření.  
Provádění opatření je v souladu s řízením založeným na výsledcích, jehož ú čelem je: 
– co nejlepší využití omezených zdroj ů, 
– zlepšení rozhodovacích proces ů a rozhodnutí, 
– dosažení transparentnosti a odpov ědnosti. 
Systémy Evropské komise pro sledová ní a hodnocení se stále více zam ěřují na výsledky 
(sledování zam ěřené na výsledky). Zahrnují interní zam ěstnance i externí odborníky. Vedoucí 
projektů v delegacích a úst ředí různými zp ůsoby průběžně sledují provád ění projekt ů a 
programů, pokud možno také prost řednictvím kontrol na míst ě. Jsou najímáni nezávislí 
externí odborníci, a by posoudili výsledky vn ějších činností EU prost řednictvím t ří různých 
systémů. Tato hodnocení p řispívají k odpov ědnosti a ke zlepšení probíhajících opat ření; 
rovněž využívají d řívějších zkušeností p ři utváření budoucích politik a činností. Všechny 
nástroje používají mezinárodn ě uznávaná kritéria hodnocení OECD/DAC v četně 
(potenciálního) dopadu. 
Komise rovn ěž provádí strategická hodnocení svých politik, od plánování a strategie po 
provádění opatření v konkrétním odv ětví. Tato hodnocení jsou d ůležitým vstupem p ři 
vytváření politik a navr hování nástroj ů a projekt ů. Jsou vždy zve řejňována na internetových 
stránkách Komise  a souhrn zjišt ění je zahrnut do výro ční zprávy Rad ě a Evropskému 
parlamentu.