Návrh směrnice Rady, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů {SEC(2008) 2858} {SEC(2008) 2859} /* KOM/2008/0775 konečném znení - CNS 2008/0220 */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 13.11.2008 KOM(2008) 775 v konečném znění 2008/0220 (CNS) Návrh SMĚRNICE RADY, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů (předložená Komisí) {SEC(2008) 2858}{SEC(2008) 2859} DŮVODOVÁ ZPRÁVA SOUVISLOSTI NÁVRHU Odůvodnění a cíle návrhu Evropská rada na svém zasedání v březnu 2007 zdůraznila nutnost zvyšování bezpečnosti dodávek pro celou Evropskou unii a pro každý členský stát zejména tím, že budou zpracovány účinnější mechanismy reakce na krize. V této souvislosti trvala na nutnosti provést revizi mechanismů Společenství pro udržování zásob ropy způsobem, který by zohledňoval zejména dostupnost ropy v případě krize a zdůrazňoval komplementaritu s krizovým mechanismem Mezinárodní energetické agentury (IEA). Mandát Evropské rady potvrzuje stanovisko Komise, která se domnívá, že je nutno odstranit slabá místa stávajícího systému. I když se až do dnešního dne nestalo, že by některý systém členského státu nebyl schopen poskytnout v případě krize adekvátní množství a nebyl ani hodnocen jako neadekvátní například Soudním dvorem Evropských společenství, vyvolává počet a charakter řízení o nesplnění povinnosti v určitých případech pochybnosti o stávající praxi, zejména pokud bereme v úvahu ostatní nepřímé důkazy o případných nedostatcích stávajícího systému, které přinesla a/nebo hodnocení IEA a/nebo Komise. Při analýze stávajícího systému jsou především odhalovány nedostatky, které by mohly být překážkou náležitého fungování systému v případě narušení dodávek. Není jisté, že by stávající systémy byly schopny zajistit, aby byly udržované zásoby v naléhavých případech plně dostupné a použitelné k pokrytí potřeb. Evropská unie rovněž nemá k dispozici koordinované zásahové postupy. To v praxi velmi ztěžuje rychlé přijímání rozhodnutí a účinných opatření, které mají v případě krize zásadní význam. Kromě toho se jeví jako žádoucí se více přizpůsobit mezinárodně uznávaným pravidlům IEA, neboť by to umožnilo, aby byly zásoby Společenství větším přínosem pro aktivity IEA. Uvedené nedostatky by mohly zabránit, aby systém v případě krize poskytoval očekávané výsledky, což by mohlo způsobit významné hospodářské škody. S ohledem na důležitou úlohu, kterou má ropa v moderních ekonomikách a společnostech, by byly vynaložené náklady enormní, jak dokazuje posouzení dopadů. Za těchto okolností by bylo nezodpovědné čekat na hmatatelné důkazy. Stávající systém je rovněž vystaven parazitismu: členské státy, které případně disponují méně spolehlivými systémy, se mohou spoléhat na země, které mají řádné smlouvy. Taková situace však ohrožuje připravenost Evropské unie jako celku na mimořádné situace. Hlavním cílem revize je pokračovat v posilování systému a současně s tím optimalizovat administrativní povinnosti členských států. Systém reakce na mimořádné události musí lépe odpovídat potřebám Evropské unie, pokud jde o její schopnost reagovat účinně a dokonale koordinovaným způsobem na případné závažné narušení dodávek ropy. Obecné souvislosti Ropa je hlavním energetickým zdrojem Evropské unie. Ekonomika je hluboce závislá na nepřerušovaných a spolehlivých dodávkách ropy za přijatelnou cenu. Vzhledem ke zvýšené závislosti na dovozech, která neustále narůstá, jsou bezpečné dodávky obzvlášť důležité. Evropská unie musí být schopna odstranit nebo alespoň snižovat jakékoli nepříznivé účinky případného narušení dodávek. Zkušenost ukazuje, že uvolnění nouzových zásob ropy do oběhu je nejsnazší a nejrychlejší metodou jak dopravit na nedostatečně zásobený trh významné dodatečné množství ropy nebo ropných výrobků, což vede ke snížení nedostatku a negativních dopadů na ekonomiku. V posledních letech se riziko narušení dodávek ropy z mnoha důvodů zvýšilo. Současná celosvětová tendence stejně jako vnitřní vývoj Evropské unie (postupné rozšiřování, dokončení vnitřního trhu, pokles vnitřní výroby atd.) jsou faktory, které vyžadují aktualizaci právních předpisů Společenství v oblasti zásob vzniklých před 40 lety. V roce 2002 navrhla Komise směrnici, kterou se objem zásob držených každým členským státem zvyšoval na 120 dnů a Evropské unii byla poskytována možnost rozhodovat o využívání těchto rezerv nejen v případě krize, ale rovněž v případě zjištěného rizika vyvolávajícího nebezpečnou volatilitu trhů. Vzhledem k tomu, že se Komise setkala se silně odmítavou reakcí ze strany Evropského parlamentu a Rady, rozhodla se svůj návrh stáhnout. Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu - Směrnice Rady 2006/67/ES ze dne 24. července 2006, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy nebo ropných produktů, Úř. věst. L 217, 8.8.2006, s. 8. - Rozhodnutí Rady 68/416/EHS ze dne 20. prosince 1968 o uzavírání a provádění zvláštních mezivládních dohod týkajících se povinnosti členských států udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů, Úř. věst. L 308, 23.12.1968, s. 19. - Směrnice Rady 73/238/EHS ze dne 24. července 1973 o opatřeních ke zmírnění následků potíží v zásobování ropou a ropnými produkty, Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 1. - Navrhovaná směrnice by nahradila všechny tři výše uvedené právní předpisy. Směrnice 2006/67/ES je kodifikovanou verzí nahrazující směrnici Rady 68/414/EHS a směrnici 98/93/ES, která ji pozměňuje. Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Tento návrh je plně v souladu s cíli Unie, zejména s těmi, které se týkají zřízení vnitřního trhu, solidarity mezi členskými státy a udržitelného rozvoje Evropy založeného na vyváženém hospodářském růstu a na cenové stabilitě. Je rovněž v souladu s politikou v oblasti klimatu a energetickou politikou, kde je jedním z pilířů zabezpečení dodávek energie. KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů Konzultace zúčastněných stran Metody konzultací, hlavní cílová odvětví a obecný profil respondentů V období od dubna do června 2008 probíhala veřejná konzultace s cílem shromáždit názory všech zainteresovaných stran na případnou revizi právních předpisů týkajících se nouzových zásob ropy. Tato konzultace se opírala o dokument popisující hlavní problémy stávajícího systému, které by podle názoru Komise měly být řešeny, a navrhovala možné úpravy stávajících právních předpisů. Příspěvky předložilo kromě několika podniků a odvětvových sdružení také 17 členských států. Kromě veřejné internetové konzultace probíhaly konzultace se zúčastněnými stranami hlavně v rámci skupiny pro zásobování ropou a fóra pro fosilní paliva (Berlínské fórum). Kromě těchto strukturovaných dialogů došlo ke konzultacím s členskými státy, se zúčastněnými stranami a s externími odborníky v průběhu několika neformálních setkání. IEA byla rovněž významným zdrojem poskytujícím informace a externí odborné konzultace. Shrnutí odpovědí a způsob, jakým byly vzaty v úvahu Většina zúčastněných stran podpořila cíle revize uvedené v konzultačním dokumentu. Obecné podpory se dostalo zejména snahám vedoucím ke snížení administrativní zátěže a ke stanovení koherentních postupů pro mimořádné situace doplňujících postupy stanovené organizací IEA a k zajištění lepšího dodržování právních předpisů cestou posílení ověřování a kontrol. Zúčastněné strany z řad členských států i zástupců průmyslu se však rozcházely v názorech, pokud jde o návrhy týkající se lepší dostupnosti zásob. Některé zúčastněné strany trvaly na tom, že veškeré nouzové zásoby by měly být v držení státu, aby byla zajištěna jejich maximální dostupnost, jiné uváděly, že členské státy by měly být schopny přizpůsobit své systémy jejich specifické situaci. Většina zúčastněných stran odmítla myšlenku striktního fyzického oddělování nouzových a obchodních zásob a vyslovila se pro kombinované zásoby (skladování nouzových zásob a komerčních zásob ve stejných zařízeních, případně ve stejných nádržích) s cílem optimalizovat náklady a geografickou dispozici. Bylo však podpořeno vedení oddělených účtů a přísná kontrola zajišťující, aby kombinované nouzové zásoby nebyly využívány ke komerčním účelům. Sběr a využití výsledků odborných konzultací Příspěvek odborných pracovníků k posouzení dopadů a k legislativnímu návrhu byl získán prostřednictvím velkého počtu konzultací a formálních i neformálních schůzek v roce 2007 a 2008. Členové skupiny pro zásobování ropou odpovídali na dva adresné dotazníky, jeden o složení a dostupnosti nouzových zásob ropy a druhý o zdrojích používaných pro udržování nouzových zásob ropy v souladu se stávajícími právními předpisy. Na přípravě posouzení dopadů a legislativního návrhu se nepodílel žádný externí smluvní partner. Posouzení dopadů V posouzení dopadů, které je připojen k tomuto návrhu, jsou předloženy čtyři možnosti. Jsou jimi: Možnost 0: Zachování stávajícího stavu Tato možnost nemůže zaručit účinnou připravenost pro případ mimořádných situací v rámci celé EU, což vyvolává obavy, neboť přerušení dodávek by mohlo být v budoucnu častější a výraznější. Možnost 1: Zesílení kontrolních a koordinačních mechanismů v rámci stávajícího systému Tato možnost by nevyžadovala změnu současných opatření k udržování zásob, zavedla by však zesílené veřejné kontroly dostupnosti nouzových zásob a nouzových mechanismů. Přinesla by určitá zlepšení, ale neumožnila by vyřešit současné nedostatky v celém rozsahu a neumožnila by vytvořit všeobecně spolehlivý systém fungující v celé EU. Zesílené kontroly by nepochybně pomohly odhalit nedodržování předpisů, avšak neřešily by přímo základní příčiny nedostatečné dostupnosti zásob. Možnost 2: Zavedení centralizovaného systému EU s povinným státním/veřejným vlastnictvím nouzových zásob V rámci této možnosti by všechny vyhrazené nouzové zásoby na 90 dní byly ve státním vlastnictví, byly by řízeny agenturou, případně kontrolovány na úrovni EU a udržovány odděleně od komerčních zásob. Tyto zásoby by byly nepochybně dostupné v případě nouze, avšak některé výhody spojené s jejich smíšením (automatický obrat zásob, zásoby blíže ke spotřebiteli) by byly ztraceny. Tato možnost by pro většinu členských států představovala významnou změnu stávajících systémů udržování zásob, jakož i značně vysoké veřejné výdaje. To nemusí být podepřeno zkušenostmi s přerušením dodávek v minulosti a může to být sporné z hlediska proporcionality a subsidiarity. Možnost 3: Vytvoření vyhrazených nouzových zásob EU v rámci přepracované verze stávajícího systému Ukládá členským státům povinnost udržovat část nouzových zásob ve formě vyhrazených zásob ve vlastnictví státu nebo agentury („specifické zásoby“), které budou nepochybně k dispozici jako dodatečné množství pro případ přerušení dodávek. Výše zásob, jež zdaleka nedosahuje zásoby na 90 dní, by byly vzhledem ke zkušenostem s přerušením dodávek v minulosti dostatečné. Členským státům by byl ponechána velká volnost, pokud jde o plnění zbývající povinnosti při udržování zásob. Většina členských států má poměrně blízko ke splnění této možnosti. Možnost poskytuje přiměřenou ochranu proti narušení dodávek a zároveň, v souladu se zásadou proporcionality, ponechává prostor pro vnitrostátní rozhodování. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Shrnutí navrhovaných opatření Ačkoliv Komise dává jasně přednost variantě č. 3, z konzultací se zúčastněnými stranami a z posouzení dopadů vyplývá, že v současné době nemůže vytváření specifických zásob uložit. Návrh Komise se tudíž opírá o tuto variantu, ale prozatím ponechává vytváření specifických zásob na uvážení členských států. Navrhuje pravidla zaměřená na posílení kontrol a v případě zásob nesplňujících určitá kritéria bude zpracována výroční zpráva určující jejich umístění a vlastníka, aby byla zajištěna absolutní dostupnost těchto zásob. Ustanovení o přezkumu umožní Komisi po uplynutí určité lhůty stanovit, zda členské státy, které nevytvářejí specifické zásoby, uplatňují ostatní řešení poskytující dostatečnou spolehlivost. Vytváření zásob, které sestávají ze specifických produktů a které vlastní vláda nebo nějaká agentura, je navýsost žádoucí, zejména v rámci návrhu týkajícího se sblížení obecných povinností členských států udržovat zásoby a povinností IEA. Díky tomuto sblížení bude systém ropných zásob Společenství soudržnější a usnadní spolupráci s IEA. Usnadní rovněž dodržování povinností a sníží administrativní zátěž členských států, zejména těch, které musí splňovat dvojí povinnost z důvodu své příslušnosti jak k Evropské unii, tak i k IEA. Toto sblížení se však může projevit i zmírněním specifikací týkajících se praxe při udržování zásob. K vyvážení tohoto účinku by měly být nouzové zásoby alespoň zčásti vlastněny a spravovány státem, jak je tomu například ve Spojených státech, Japonsku nebo Jižní Koreji. Kromě toho budou mít členské státy podle předkládaného legislativního návrhu větší volnost při stanovení způsobu plnění svých povinností udržovat zásoby. Budou mít možnost přenést plnění některých svých povinností v oblasti udržování zásob na jiný členský stát. Kromě toho, pokud se některý členský stát rozhodne uložit povinnost udržovat zásoby podnikům, budou pak podniky oprávněny přenést výkon této povinnosti na centrální subjekt pro správu zásob. Touto variantou budou vyloučeny některé případy diskriminace, k níž by mohlo docházet mezi jednotlivými kategoriemi subjektů, a umožní odstranit problém používání „lístků“ a omezujících dvoustranných dohod. Návrh stanoví pravidla a postupy používané při akcích IEA a při mimořádných událostech, kdy se o takovou akci nejedná. Evropská unie se bude moci efektivněji podílet na akcích IEA: členské státy IEA se budou moci akcí zúčastňovat bez výslovného souhlasu Komise a Komise bude koordinovat příspěvek členských států, které nejsou členy IEA. Podle navrhovaných pravidel, budou dále moci být audity a inspekce nouzových zásob prováděny Komisí nebo na její účet. Právní základ Právním základem pro daný návrh je článek 100 Smlouvy o založení Evropského společenství. Zásada subsidiarity Akce na úrovni Společenství umožní lepší dosažení cílů návrhu, a to z následujících důvodů: Energie je veřejným statkem: vzhledem k existenci vnitřního trhu nelze výhody vyplývající z uvolnění zásob do oběhu v případě krize omezovat na jedinou zemi. Vnitřní trh zaručuje, aby veškeré zásoby uvolněné do oběhu bylo možné volně nakoupit v celé Evropské unii. Výhod vyplývajících z uvolnění zásob do oběhu nebude využívat pouze jedna země, ale celá Evropská unie. Z toho vyplývá, že v případě, že budou mechanismy pro mimořádné situace přijaté jednotlivými členskými státy příliš rozdílné a nebudou zajišťovat stejnou úroveň přípravy a spolehlivosti, mohly by být méně účinné a vytvářet problém parazitismu. Vzhledem k mezinárodnímu rozměru ropných trhů bude mít jakékoli narušení dodávek ropy – ať již k němu dojde v tom nebo jiném členském státě nebo ve třetí zemi – dopad na všechny členské státy. Navíc, v tak integrovaných ekonomikách, jako je tomu v případě vnitřního trhu, ovlivní úroveň přípravy každého členského státu na mimořádné situace úroveň přípravy Unie jako celku. Zavedení minimálních požadavků na úrovni Evropské unie by mohlo usnadnit prevenci problémů a překonávání krizí Kromě toho je nutné připomenout, že několik členských států není členem IEA, která má pravomoc přijímat opatření v případě celosvětové krize. Evropská komise se podílí na činnosti agentury, ale účast celé Evropské unie na nějaké akci IEA lze zaručit pouze v rámci mechanismu Společenství, jehož členy byly členské státy, které nejsou členy IEA. Vzhledem k výše uvedenému představuje koordinace nejlepší způsob, jak udržet vysokou úroveň bezpečných dodávek ropy v Evropské unii. Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů: Návrh nepřekračuje meze toho, co je potřeba k dosažení vytčených cílů. Členské státy budou mít nadále velkou volnost při stanovení způsobu provádění povinnosti udržovat zásoby a při určování složení zásob s ohledem na svoji zeměpisnou polohu, kapacitu svých rafinérií a ostatní relevantní faktory. Návrh neukládá členským státům podrobnosti, pokud jde o předpisy týkající se udržování zásob. Omezuje se na stanovení kritérií vztahujících se na nouzové zásoby. Některá z navrhovaných opatření sledují snížení administrativního zátěže pro členské státy a hospodářské subjekty. Volba nástrojů Navrhované nástroje: směrnice. Zvoleným nástrojem je směrnice, která má být prováděna členskými státy. Směrnice zde představuje odpovídající nástroj, protože jasně definuje cíle, kterých má být dosaženo, a přitom ponechává členským státům dostatek prostoru při provádění směrnice způsobem, který nejlépe vyhovuje jejich specifickým vnitrostátním podmínkám. ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY Přijetí návrhu bude mít omezený dopad na rozpočet Společenství. Půjde zejména o hrazení výdajů v oblasti informačních technologií, a pokud se pro ně Komise rozhodne, o výdaje na audity nebo inspekce nouzových zásob. Návrh by neměl mít žádné významné přímé a nevyhnutelné důsledky pro rozpočet členských států. DALšÍ INFORMACE Zjednodušení Právní rámec EU pro nouzové zásoby a pravidla pro jejich využití jsou založeny na třech různých právních předpisech Společenství. Byly by nahrazeny jediným právním předpisem podle tohoto návrhu. Sblížením povinností udržovat zásoby a povinností stanovených IEA zjednodušuje tato směrnice rovněž správní řízení členských států. Ustanovení o přezkumu Po třech letech může Komise navrhnout, aby část nouzových zásob každého členského státu byla automaticky ve vlastnictví vlády nebo nějaké agentury. 2008/0220 (CNS) Návrh SMĚRNICE RADY, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 100 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise[1], s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2], s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[3], po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů[4], vzhledem k těmto důvodům: 1. Zásobování Společenství ropou a ropnými produkty má nadále velký význam, zejména pro odvětví dopravy a pro chemický průmysl. 2. Rostoucí koncentrace výroby, snižování zásob ropy a zvyšování celosvětové spotřeby ropných produktů přispívají ke zvyšování rizik potíží v zásobování. 3. Evropská rada zdůraznila zejména, že je třeba posílit bezpečnost dodávek, jak na úrovni Společenství jako celku, tak na úrovni každého členského státu, mimo jiné prostřednictvím přezkumu mechanismů pro udržování zásob ropy Společenství, zejména pokud jde o dostupnost v případě krize[5]. 4. Tento cíl předpokládá mimo jiné, že dojde ke sblížení mezi systémem Společenství a systémem stanoveným Mezinárodní energetickou agenturou (dále jen „IEA“). 5. Podle ustanovení směrnice Rady 2006/67/ES ze dne 24. července 2006, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy nebo ropných produktů[6], se hodnota zásob stanovuje podle průměrné denní domácí spotřeby v průběhu předchozího kalendářního roku. Naproti tomu povinnosti uložené podle Dohody o mezinárodním energetickém programu ze dne 18. listopadu 1974 (dále jen „dohoda IEA“) jsou posuzovány na základě čistých dovozů ropy a ropných produktů. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu dalších metodických rozdílů je nezbytné přizpůsobit metodiku výpočtu povinnosti udržovat zásoby stejně jako metodiku týkající se stanovení hodnoty nouzových zásob Společenství tak, aby mohly být porovnány s metodikami používanými při uplatňování dohody IEA. 6. Vlastní těžba ropy může sama o sobě přispívat k bezpečnosti jejích dodávek a tím by bylo možné zdůvodnit, že členské státy těžící ropu mají nižší zásoby než ostatní členské státy. Podobná odchylka nicméně nemůže vést k podstatné změně povinností udržovat zásoby v porovnání s povinnostmi vyplývajícími ze směrnice 2006/67/ES. Z toho plyne, že povinnost udržovat zásoby by měla být v některých členských státech stanovena s ohledem na výši domácí spotřeby ropy, a nikoli podle dovozů. 7. Závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 8. a 9. března 2007 uvádějí, že je stále zásadnější a naléhavější, aby EU zavedla integrovanou energetickou politiku spojující opatření na evropské úrovni a na úrovni členských států[7]. Sblížení mechanismů pro udržování zásob zavedené v jednotlivých členských státech má tedy zásadní význam. 8. Dostupnost zásob ropy a ochrana dodávek energie jsou zásadním prvkem veřejné bezpečnosti členských států a Společenství. Existence centrálních subjektů nebo útvarů pro správu zásob ve Společenství umožní se těmto cílům přiblížit. Aby mohly jednotlivé dotčené členské státy k vymezení statusu svého centrálního subjektu pro správu zásob co nejlépe využít své vnitrostátní právo a aby zároveň mohly zmírnit finanční zatížení koncových spotřebitelů spojené s udržováním zásob, postačí v situaci, kdy mohou být zásoby ropy držené na kterémkoli místě ve Společenství a kterýmkoli centrálním subjektem nebo útvarem zřízeným k tomuto účelu, zákaz jejich využívání k výdělečným účelům. 9. S ohledem na cíle právních předpisů Společenství týkajících se ropných zásob a s nimi spojené případné bezpečnostní obavy některých členských států a ve snaze zvýšit přesnost a transparentnost mechanismů solidarity mezi členskými státy, je nutné omezit působnost přímo jednajících centrálních subjektů pouze na území příslušného státu. 10. Zásoby by mělo být možné udržovat na kterémkoli místě ve Společenství. Hospodářské subjekty, které mají povinnost udržovat zásoby, by tedy měly mít možnost se tohoto závazku zprostit tak, že jej přenesou na nějaký centrální subjekt. Navíc pokud by s tím byla spojena odměna omezená na cenu služeb poskytovaných centrálním subjektem pro správu zásob svobodně zvoleným na území Společenství, snížilo by se nebezpečí diskriminačních praktik na vnitrostátní úrovni. 11. Členské státy by měly zajistit plnou dostupnost všech zásob, jejichž udržování ukládají právní předpisy Společenství. V zájmu zajištění takové dostupnosti by vlastnická práva k těmto zásobám neměla být nijak zkracována ani omezována. Ropné produkty podniků, které jsou vystaveny významnému riziku, že se na jejich aktiv bude vztahovat řízení o výkonu rozhodnutí, by neměly být do zásob započítávány. Pokud je povinnost udržovat zásoby uložena hospodářským subjektům, mohlo by o takové rizikové situaci svědčit zahájení konkurzního nebo vyrovnacího řízení. 12. Na základě potřeb spojených se zavedením politik pro mimořádné situace, sblížení vnitrostátních mechanismů udržování zásob a vzhledem k nutnosti zajistit lepší přehled o úrovni zásob, zejména v případě krize, je nezbytné, aby členské státy a Společenství měly k dispozici prostředky pro intenzivnější kontrolu svých zásob. 13. Pokud by významná část zásob náležela členským státům nebo centrálním subjektům zřízeným vnitrostátními orgány, bylo by možné zvýšit úroveň kontroly a transparentnost, přinejmenším pokud jde o uvedenou část zásob. 14. S cílem přispět k posílení bezpečnosti dodávek ve Společenství by měly zásoby získané do vlastnictví členskými státy nebo centrálními subjekty, vytvořené na základě rozhodnutí členských států a nazývané „specifické zásoby“ odpovídat skutečným potřebám v případě krize. Kromě toho je nezbytné, aby měly vlastní právní status zajišťující jejich plnou dostupnost v případě krize. Za tímto účelem by dotčené členské státy měly zajistit přijetí opatření nezbytných pro bezpodmínečnou ochranu příslušných zásob proti veškerým opatřením nuceného výkonu rozhodnutí. 15. Objemy, které by tyto centrální subjekty nebo členské státy měly vlastnit, by měly být v tomto stadiu stanoveny na úrovni nezávisle a dobrovolně určené každým dotčeným členským státem. 16. Vzhledem k tomu, že je třeba zvýšit úroveň kontroly a transparentnosti, je nezbytné uložit členským státům zvýšenou povinnost monitorování nouzových zásob, které nejsou specifickými zásobami, a v určitých případech oznamovací povinnost vztahující se na opatření, kterými se řídí dostupnost nouzových zásob a na vývoj předpisů o jejich udržování. 17. Směrnice 2006/67/ES podstatným způsobem přispěla k tvorbě a k organizaci zásob ropy na úrovni jednotlivých členských států, avšak neukládá povinnost odděleného účetnictví, pokud jsou zásoby součástí zásob ropy určených ke komerčnímu využití nebo pokud jsou tvořeny z provozních důvodů. V těchto případech je tudíž nutno transparentnost zásob zvýšit. 18. Zdá se, že periodicita vykazování stavu zásob a lhůta, během níž musí být zásoby dány k dispozici, tak jak jsou stanoveny ve směrnici 2006/67/ES, zaostávají za různými systémy ropných zásob v ostatních částech světa. V usnesení o makroekonomických dopadech zvyšování cen energie vyslovil Evropský parlament podporu zvýšení periodicity informací[8]. 19. S cílem vyloučit zvyšování počtu informací o jednotlivých kategoriích produktů, které budou členské státy muset poskytovat, by mělo nařízení Evropského parlamentu a Rady č. ******** ze dne ******** o energetické statistice sloužit jako reference pro jednotlivé kategorie ropných produktů uvedených v této směrnici. 20. S cílem posílit bezpečnost dodávek, poskytovat komplexnější informace pro trh, poskytnout spotřebitelům jistotu, pokud jde o stav zásob ropy, a optimalizovat prostředky pro předávání informací, je třeba počítat s tím, že v pozdější době může dojít ke změnám, pokud jde o způsob zpracování statistických výkazů, a jejich předávání. 21. Ze stejného důvodu je rovněž nutné rozšířit zpracování a předávání statistických výkazů i na jiné zásoby, než jsou zásoby nouzové a specifické, a stanovit, že by tyto výkazy měly být předkládány s týdenní periodicitou. 22. Do ropných produktů jsou často přidávána biopaliva i některá aditiva. Ta by se po přidání do těchto produktů měla zohlednit jak při výpočtu povinnosti udržovat zásoby, tak i při výpočtu úrovně držených zásob. 23. Ve výkazech předávaných Komisi se mohou objevit rozdíly nebo chyby. Zaměstnanci nebo zmocněnci útvarů Komise by tudíž měli mít možnost ověřit skutečný stav zásob a dokumentů, které orgány členských států uvádějí. 24. Se získané a shromažďované údaji je z informatického i statistického hlediska nakládat komplexním způsobem, což si vyžaduje použití integrovaných postupů a nástrojů. Komise tudíž musí mít možnost přijmout všechna vhodná opatření, zejména vytvářet nové systémy informační technologie. 25. Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů[9] a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů[10]. Tyto právní předpisy vyžadují zejména, aby zpracování osobních údajů bylo odůvodněno legitimním účelem a nahodile získané osobní údaje byly okamžitě vymazány. 26. Je žádoucí umožnit dotčeným členským státům, aby splnily povinnosti, které by pro ně mohly vyplynout z rozhodnutí o uvolnění zásob do oběhu přijatého na základě uplatňování dohody IEA nebo na základě prováděcích opatření k uvedené dohodě. 27. Ustanovení směrnice Rady 73/238/EHS ze dne 24. července 1973 o opatřeních ke zmírnění následků potíží v zásobování ropou a ropnými produkty[11] sledují především odstranění nebo alespoň zmírnění nežádoucích účinků jakýchkoli případných potíží, byť dočasných, jejichž důsledkem je citelné snížení dodávek ropy nebo ropných produktů, a to včetně vážných narušení, které by toto snížení mohlo způsobit v hospodářské činnosti Společenství. Tato směrnice by měla stanovit obdobná opatření. 28. Směrnice 73/238/EHS má mimo jiné za cíl ustavit poradní orgán usnadňující koordinaci konkrétních opatření přijatých nebo navržených členskými státy. Takový orgán by měl být ustaven touto směrnicí. Nadále je nutné, aby měl každý členský stát plán, který by mohl být použit v případě potíží se zásobováním ropou nebo ropnými produkty. Kromě toho je vhodné, aby každý členský stát přijal předpis o organizačních opatřeních, která budou být přijata v případě krize. 29. Vzhledem k tomu, že pro specifické zásoby neexistuje na úrovni Společenství jednotná minimální povinná úroveň, a vzhledem k počtu nových mechanismů, které přináší tato směrnice, by mělo být uplatňování této směrnice vyhodnoceno relativně brzo po jejím vstupu v platnost. 30. Tato směrnice se věnuje veškerým hlediskům, kterými se zabývá rozhodnutí Rady 68/416/EHS ze dne 20. prosince 1968 o uzavírání a provádění zvláštních mezivládních dohod týkajících se povinnosti členských států udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů[12], nebo je nahrazuje. Toto rozhodnutí se tudíž stalo bezpředmětným. 31. Vzhledem k tomu, že cíle navrhované směrnice, totiž udržování vysoké úrovně bezpečnosti dodávek ropy ve Společenství prostřednictvím spolehlivých a transparentních mechanismů založených na solidaritě mezi členskými státy za dodržení pravidel vnitřního trhu a hospodářské soutěže, nemůže být uspokojivěji dosaženo na úrovni členských států, a může ho být proto z důvodu rozsahu a účinků činnosti lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení tohoto cíle nezbytné. 32. Opatření nezbytná k provedení této směrnice je třeba přijmout v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[13]. 33. Směrnice 73/238/EHS a 2006/67/ES a rozhodnutí 68/416/EHS by tedy měly být zrušeny, PŘIJALA TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Předmět Tato směrnice stanoví pravidla pro zajištění vysoké úrovně bezpečnosti dodávek ropy ve Společenství prostřednictvím spolehlivých a transparentních mechanismů založených na solidaritě mezi členskými státy, pro udržování minimálních zásob ropy nebo ropných produktů a pro zavedení nezbytných postupů k nápravě případných vážných nedostatků. Článek 2 Definice Pro účely této směrnice se: a) „referenčním rokem“ rozumí kalendářní rok, k němuž se vztahují údaje o spotřebě nebo o dovozech používané při výpočtech prováděných pro stanovení úrovně pro udržování zásob i skutečné úrovně zásob v určitém okamžiku; b) „aditivy“ rozumějí neuhlovodíkové sloučeniny přidávané do konečného produktu nebo s ním smíchané, aby se upravily vlastnosti paliv; c) „biopalivem“ rozumí kapalná nebo plynná pohonná hmota pro dopravu vyráběná z biomasy, přičemž „biomasou“ se rozumí výsledek biologického rozkladu produktů, odpadů a zbytků ze zemědělství (včetně rostlinných a živočišných látek), z lesnictví a s nimi příbuzných průmyslových oborů, jakož i výsledek biologického rozkladu průmyslových a městských odpadů; d) „domácí spotřebou“ rozumí celková výše dodávek do státu pro veškeré energetické i neenergetické účely; tato výše zahrnuje dodávky určené k přeměně v elektrárnách i dodávky pro domácnosti, pro průmysl nebo pro „konečnou“ spotřebu v dopravě; e) „účinným mezinárodním rozhodnutím o uvolnění zásob do oběhu“ rozumí jakékoli platné rozhodnutí řídící rady Mezinárodní energetické agentury s cílem zajistit uvolnění zásob ropy nebo ropných produktů členského státu do oběhu; f) „centrálním subjektem pro správu zásob“ rozumí subjekt nebo útvar, který může být zmocněn k přímému jednání na území určitého členského státu za účelem pořízení, udržování nebo prodeje specifické zásoby na tomto území; g) „závažným narušením dodávek“ rozumí významný a nepředvídaný pokles dodávek ropy nebo ropných produktů do Společenství nebo členského státu, ať už vyvolá účinné mezinárodní rozhodnutí o uvolnění zásob do oběhu, či nikoli; h) „mezinárodními námořními zásobníky“ rozumějí množství podle přílohy A části 2.1 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. ****** ze dne ******o energetické statistice; i) „zásobami ropy“ rozumějí zásoby surové ropy nebo ropných produktů podle přílohy C části 3.1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.****** ze dne ****** o energetické statistice; j) „nouzovými zásobami“ rozumějí zásoby ropy, jejichž udržování je každému členskému státu uloženo článkem 3 této směrnice; k) „komerčními zásobami“ rozumějí zásoby ropy držené hospodářskými subjekty, jejichž udržování tato směrnice neukládá; l) „specifickými zásobami“ rozumějí zásoby ropy splňující podmínky uvedené v článku 9. Definice uvedené v tomto článku mohou být upřesněny nebo pozměněny v souladu s regulativním postupem podle čl. 24 odst. 2. Článek 3 Nouzové zásoby – Výpočet povinnosti udržovat zásoby 1. Členské státy přijmou vhodné právní a správní předpisy, aby nejpozději do 31. prosince 20XX[14] zajistily, že budou na území Společenství udržovány v jejich prospěch stálé zásoby ropy, jejichž celková úroveň bude odpovídat alespoň devadesáti čistým denním dovozům nebo sedmdesáti dnům spotřeby, podle toho, která z těchto dvou hodnot je vyšší. 2. Příslušné čisté dovozy se vypočítají na základě průměrného ropného ekvivalentu denních dovozů v předchozím kalendářním roce, stanoveného způsobem a podle metodiky uvedené v příloze I. Uvažovaná spotřeba se vypočte na základě ropného ekvivalentu průměrné denní domácí spotřeby v předchozím kalendářním roce, stanovené a vypočtené způsobem a podle metodiky uvedené v příloze II. 3. Odchylně od odstavce 2 se však od 1. ledna do 31. března každého kalendářního roku stanoví čistý dovoz a spotřeba podle uvedeného odstavce na základě množství dovezeného a spotřebovaného v předposledním roce před běžným kalendářním rokem. 4. Způsoby a metody výpočtu povinnosti udržovat zásoby uvedené v tomto článku mohou být pozměněny v souladu s regulativním postupem podle čl. 24 odst. 2. Článek 4 Výpočet úrovně zásob 1. Úrovně udržovaných zásob jsou vypočteny v souladu s metodami uvedenými v příloze III. V případě výpočtu úrovně udržovaných zásob pro jednotlivé kategorie podle článku 9 se tyto metody použijí pouze na produkty spadající do příslušné kategorie. 2. Pro výpočet úrovně zásob udržovaných k určitému okamžiku odpovídá kalendářní rok, jehož údaje jsou brány v úvahu, referenčnímu roku stanovenému podle pravidel uvedených v článku 3. 3. Způsoby a metody výpočtu úrovně zásob uvedených v odstavcích 1 a 2 mohou být pozměněny v souladu s regulativním postupem podle čl. 24 odst. 2. Článek 5 Dostupnost zásob 1. Členské státy zajistí trvale fyzický přístup k nouzovým a specifickým (ve smyslu článku 9) zásobám nacházejícím se na jejich území a jejich dostupnost. Stanoví způsoby identifikace, účtování a kontroly uvedených zásob způsobem umožňujícím ověření těchto zásob v kterémkoli okamžiku. Nouzové zásoby a specifické zásoby, které jsou součástí zásob držených hospodářskými subjekty nebo které jsou s těmito zásobami promíchány, musí být nadále vedeny na oddělených účtech. Členské státy přijmou zejména veškerá nezbytná opatření, aby zabránily použití nouzových nebo specifických zásob jako zástavy nebo jakémukoli jinému použití uvedených zásob v rámci poskytování záruk. Nouzové ani specifické zásoby nesmějí být zatíženy žádným finančním nebo právním břemenem. 2. Pokud je nutno uplatnit postupy pro mimořádné situace uvedené v článku 21, přijmou členské státy nezbytná opatření, aby umožnily kterémukoli členskému státu, pro nějž na svém území nouzové nebo specifické zásoby udržuje, aby za těchto okolností rozhodl o využití, dopravě a uvolnění těchto zásob do oběhu. Článek 6 Seznam nouzových zásob – Výroční zpráva 1. Každý členský stát zpracuje podrobný a trvale aktualizovaný seznam, kde jsou uvedeny veškeré nouzové zásoby, které jsou pro něj udržovány a které nejsou specifickými zásobami ve smyslu článku 9. Tento seznam obsahuje zejména veškeré informace umožňující přesně lokalizovat příslušné zásoby a určit jejich množství, vlastníka a také přesnou povahu podle kategorií stanovených v příloze C části 3.1. bodě 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. ****** ze dne ****** o energetické statistice. Do třiceti dnů následujících po kalendářním roce, k němuž se vztahují výkazy, předá dotčený členský stát Komisi kopii seznamu zásob k poslednímu dni každého kalendářního roku . Po dobu deseti let od data, k němuž se vztahují požadované údaje, dále kopii seznamu členský stát předává na jakoukoli žádost útvarů Komise do osmi dnů. 2. Každý členský stát, který se nezavázal k udržování specifických zásob ve smyslu článku 9, zpracuje výroční zprávu, v níž uvede rozbor opatření přijatých jeho vnitrostátními orgány k zajištění a ověření dostupnosti nouzových zásob a také vývoj institucionálních a organizačních opatření týkajících se udržování vnitrostátních nouzových zásob a nouzových zásob ostatních členských států nacházejících se na jeho území. Tato zpráva je předávána Komisi do tří měsíců následujících po kalendářním roce, k němuž se zpráva vztahuje. Článek 7 Zřízení centrálních subjektů pro správu zásob 1. Členské státy mohou zřídit centrální subjekty pro správu zásob. Zřídit centrální subjekt pro správu zásob je však pro členský stát povinné, uloží-li povinnost udržovat zásoby hospodářským subjektům působícím na vnitrostátním trhu. Žádný členský stát nezřizuje více než jeden centrální subjekt pro správu zásob ani žádný jiný obdobný subjekt. Členský stát může svůj centrální subjekt pro správu zásob zřídit kdekoli na 0území Společenství. Centrální subjekt pro správu zásob je nevýdělečným subjektem nebo útvarem a není považován za hospodářský subjekt ve smyslu této směrnice. 2. Hlavním cílem centrálního subjektu pro správu zásob je pořízení, udržování nebo prodej zásob ropy na území členského státu, který tento subjekt zřídil. Je to jediný subjekt nebo útvar, který může být pověřen pravomocemi jednat přímo na území členského státu, který daný subjekt zřídil za účelem pořízení, udržování nebo prodeje specifických zásob ve smyslu článku 9. S výjimkou pořízení nebo prodeje specifických zásob může centrální subjekt pro správu zásob po dohodě s hospodářskými subjekty na tyto subjekty přenést povinnosti týkající se řízení zásob za podmínky, že se toto přenesení povinností bude týkat zásob ropy umístěných na území členského státu, který zřídil dotčený centrální subjekt pro správu zásob. Uvedenou přenesenou povinnost nelze dále přenést. 3. Žádný centrální subjekt pro správu zásob nesmí pořizovat, vytvářet, udržovat nebo řídit nouzové zásoby mimo území členského státu, který je jeho zřizovatelem, pokud nejde o smluvní přenesení povinnosti členskému státu, na jehož území se tyto zásoby nacházejí, nebo centrálnímu subjektu pro správu zásob, který byl zřízen uvedeným členským státem. Žádný členský stát nesmí pořizovat, vytvářet, udržovat nebo řídit nouzové zásoby mimo své vlastní území, pokud nejde o smluvní přenesení povinnosti členskému státu, na jehož území se tyto zásoby nacházejí nebo centrálnímu subjektu pro správu zásob, který byl zřízen uvedeným členským státem zřídil. 4. Každý členský stát ukládá svému centrálnímu subjektu pro správu zásob povinnost: a) podle jednotlivých kategorií produktů trvale zveřejňovat úplné informace o objemech zásob, jejichž držení je schopen zajistit pro hospodářské subjekty v souladu s článkem 8; b) zveřejňovat minimálně šest měsíců předem podmínky, za jakých nabízí své služby hospodářským subjektům. Článek 8 Přenesení povinnosti hospodářskými subjekty 1. Každý členský stát zajistí všem hospodářským subjektům, kterým ukládá povinnost udržovat zásoby, aby splnil své povinnosti podle článku 3, právo přenést na základě vlastní volby úplně nebo částečně jejich povinnost udržovat zásoby: a) na centrální subjekt pro správu ropných zásob dotčeného členského státu; nebo b) na jeden či několik jiných centrálních subjektů pro správu ropných zásob schopných takové zásoby udržovat; nebo c) na ostatní hospodářské subjekty mající nadbytečné zásoby na území členského státu, který jim tuto povinnost uložil, a to na základě dohody, kterou s uvedenými subjekty uzavře. Povinnost přenesenou podle odstavce c) prvního pododstavce nelze dále přenést. Členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem zakázat hospodářským subjektům přenesení jejich povinnosti udržovat zásoby jakoukoli jinou formou. 2. Hospodářské subjekty musí uplatnit právo přenesení povinnosti minimálně osmdesát dnů před začátkem období, kterého se týká jim uložená povinnost udržovat zásoby, pokud nebyly o této povinnosti informovány v době kratší než sto dnů před zahájením dotčeného období. Pokud jsou hospodářské subjekty informovány v době kratší než sto dnů před zahájením období, kterého se týká povinnost udržovat zásoby, mají možnost uplatnit právo přenesení povinnosti kdykoli. 3. Členský stát ukládá centrálnímu subjektu pro správu zásob, který zřídil, povinnost přijímat za objektivních, transparentních a nediskriminačních podmínek veškeré žádosti o přenesení povinnosti udržovat zásoby, které mu podávají hospodářské subjekty podle odstavce 1, v závislosti na skladovacích kapacitách, které má k dispozici na území státu, a za odměnu nepřesahující náklady na poskytované služby. 4. Centrální subjekt pro správu zásob kteréhokoliv členského státu nesmí odmítnout žádné přenesení povinnosti, jež překračuje skladovací kapacity, které má na území státu k dispozici, a o něž žádá hospodářský subjekt, kterému tentýž členský stát uložil povinnost udržovat zásoby. 5. V případě, že hospodářský subjekt, kterému byla členským státem uložena povinnost udržovat zásoby, přenese tuto povinnost na centrální subjekt pro správu zásob uvedeného členského státu, přijme uvedený členský stát nezbytná opatření, aby prostřednictvím svého centrálního subjektu pro správu zásob zajistil udržování zásob a v případě nutnosti zřídil na svém území nové skladovací kapacity, které budou odpovídat požadavkům žádosti o přenesení povinnosti. Pokud je nutné pro tyto účely vybudovat nebo upravit nová skladovací zařízení, smí členský stát, který uložil povinnost udržovat zásoby, nebo jeho centrální subjekt pro správu ropných zásob požadovat odměnu od hospodářského subjektu až po ukončení prací a vytvoření příslušných zásob. Článek 9 Tvorba specifických zásob 1. Každý členský stát se může neodvolatelně zavázat, že bude udržovat ropné zásoby splňující podmínky tohoto článku na minimální úrovni určené počtem dnů spotřeby (dále jen „specifické zásoby“). Nouzové zásoby udržované podle článku 3 mohou být součástí zásob udržovaných podle tohoto článku. 2. Specifické zásoby jsou vlastnictvím členského státu nebo centrálního subjektu pro správu zásob, který tento stát zřídil. 3. Specifické zásoby se týkají výlučně kategorií těchto produktů podle přílohy B části 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. ****** ze dne ****** o energetické statistice: - rafinérský plyn (ne zkapalněný), - ethan, - LPG, - motorový benzín, - letecký benzín, - tryskové palivo benzinového typu (tryskové palivo naphtového typu nebo JP4), - tryskové palivo petrolejového typu, - ostatní petrolej, - plynový olej / motorová nafta (destilovaný topný olej), - topný olej (nízkosirný a vysokosirný), - lakový benzín a SPB, - maziva, - bitumen, - parafinové vosky - ropný koks. 4. Ropné produkty, které tvoří specifické zásoby, jsou stanoveny každým členským státem na základě kategorií uvedených v odstavci 3. Členský stát zajistí, aby byly v kategoriích, které použil, uvedeny produkty, u nichž představuje součet ropných ekvivalentů domácí spotřeby alespoň osmdesát procent domácí spotřeby realizované v průběhu referenčního roku a stanovené podle pravidel uvedených v článku 3 a metody výpočtu uvedené v příloze II. Pro každou kategorii zvolenou členským státem je úroveň specifických zásob, které se zaváže držet, měřena na základě jejich ropného ekvivalentu, odpovídajícího určitému počtu dnů průměrné denní domácí spotřeby v průběhu referenčního roku, vypočtené podle metodiky uvedené v třetím a čtvrtém odstavci přílohy II, s omezením na příslušnou kategorii. 5. Každý členský stát, který se rozhodl udržovat specifické zásoby, doručí Komisi oznámení o úrovni specifických zásob, jež se neodvolatelně zavazuje pro každou kategorii trvale udržovat, které se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie . Takto oznámená minimální povinná úroveň je jednotná a uplatňuje se stejným způsobem na všechny kategorie specifických zásob používaných členským státem. Členský stát může zvýšit minimální úroveň pro všechny kategorie svých specifických zásob, přičemž v takovém případě doručí Komisi nové oznámení s uvedením zvýšené úrovně, které se zveřejňuje v Úředním věstníku . 6. Nejpozději ke dni zveřejnění těchto jednotlivých oznámení přijme dotčený členský stát veškeré vhodné správní a právní předpisy za účelem trvalého udržování každé své kategorie specifických zásob na úrovni, kterou oznámil. Článek 10 Řízení specifických zásob 1. Každý členský vede a trvale aktualizuje podrobný seznam všech svých specifických zásob držených na jeho území. Tento seznam obsahuje zejména veškeré informace umožňující dotčené zásoby přesně lokalizovat. Po dobu deseti let od data, k němuž se vztahují požadované údaje, předává členský stát na jakoukoli žádost útvarů Komise do osmi dnů kopii seznamu. 2. Pro případy, kdy jsou specifické zásoby smíšeny s ostatními ropnými zásobami, přijmou členské státy nezbytná opatření, aby zabránily jakémukoli přemísťování směsi produktů bez předchozího písemného souhlasu orgánů členského státu, na jehož území se zásoby nacházejí. 3. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby veškeré specifické zásoby držené nebo přepravované na jejich území byly bezpodmínečně vyňaty z řízení o výkonu rozhodnutí bez ohledu na to, zda se jedná o jejich vlastní zásoby nebo o zásoby ostatních členských států. 4. S výjimkou pořízení nebo prodeje zásob smí každý členský stát po dohodě s hospodářskými subjekty na tyto subjekty přenést povinnosti týkající se řízení specifických zásob na jeho vlastním území. Uvedenou přenesenou povinnost nelze dále přenést. Článek 11 Dohody týkající se specifických zásob uzavřené mezi členskými státy a centrálními subjekty pro správu zásob Členský stát nebo jeho centrální subjekt pro správu zásob smějí částečně či úplně přenést plnění úkolů spojených s řízením svých specifických zásob mimo vlastní území pouze jiným členským státům nebo centrálním subjektům pro správu zásob. Uvedenou přenesenou povinnost nelze dále přenést a její trvání je omezeno. Článek 12 Účinek přenesení povinnosti a účinek dohod Přeneseními povinnosti uvedenými v článcích 7, 8 a 10 ani dohodami uvedenými v článku 11 se nijak nemění povinnosti, které pro jednotlivé členské států vyplývají z této směrnice. Článek 13 Statistické výkazy zásob uvedených v článku 3 1. Pokud jde o úroveň zásob, které mají být udržovány podle článku 3, každý členský stát zpracuje a předá Komisi statistické výkazy v souladu s pravidly uvedenými v příloze IV. 2. Způsob zpracování, stejně jako rozsah, obsah a periodicita výkazů uvedených v odstavci 1 a lhůty pro předání mohou být pozměněny v souladu s regulativním postupem podle čl. 24 odst. 2. Způsob předání příslušných výkazů Komisi může být rovněž upraven v souladu s regulativním postupem podle čl. 24 odst. 2. 3. Členské státy nesmějí zahrnout do statistických výkazů o nouzových zásobách ta množství ropy nebo ropných produktů, která jsou předmětem zabavení nebo řízení o výkonu rozhodnutí. Obdobně to platí pro veškeré zásoby podniků v konkurzním nebo vyrovnacím řízení. Článek 14 Statistické výkazy týkající se specifických zásob 1. Každý dotčený členský stát zpracuje a předá Komisi pro každou kategorii produktů statistický výkaz svých specifických zásob k poslednímu dni každého kalendářního měsíce, s uvedením množství a počtu dnů průměrné spotřeby v průběhu referenčního kalendářního roku, k němuž se tyto zásoby vztahují. Pokud jsou některé z těchto specifických zásob drženy mimo jeho území, uvede členský stát podrobně zásoby udržované v jednotlivých dotčených členských státech a centrálních subjektech pro správu zásob nebo jejich prostřednictvím. Dále podrobně uvede, zda jsou veškeré tyto zásoby plně v jeho vlastnictví nebo zda jsou plně či částečně vlastnictvím jeho centrálního subjektu pro správu zásob. 2. Každý členský stát také zpracuje a předá Komisi výkaz specifických zásob na jeho území náležejících jiným členským státům nebo centrálním subjektům pro správu zásob dle skutečného stavu těchto zásob k poslednímu dni každého kalendářního měsíce podle kategorií produktů stanovených podle čl. 9 odst. 4. V tomto výkazu členský stát mimo jiné ke každému případu uvede název dotčeného členského státu nebo centrálního subjektu pro správu zásob a rovněž množství. 3. Statistické výkazy uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou předávány v průběhu kalendářního měsíce následujícího po měsíci, k němuž se vztahují. 4. Kopie statistických výkazů se také okamžitě předávají na žádost útvarů Komise, jež lze podat po dobu desíti let od data, k němuž se vztahují dotčené údaje. 5. Rozsah, obsah a periodicita statistických výkazů i lhůty předání mohou být pozměněny v souladu s regulativním postupem podle čl. 24 odst. 2. Způsob předání dotčených výkazů Komisi může být rovněž upraven v souladu s regulativním postupem podle čl. 24 odst. 2. Článek 15 Výkaz komerčních zásob 1. Členské státy předávají Komisi týdenní statistický výkaz úrovně komerčních zásob držených na jejich vlastním území. Za tímto účelem zajistí ochranu údajů citlivé povahy a nebudou uvádět jména vlastníků zásob. 2. Komise zveřejní týdenní statistický výkaz komerčních zásob ve Společenství, jenž vychází z výkazů, které jí budou předány členskými státy, a pro nějž se použijí agregované úrovně. 3. V souladu s regulativním postupem podle čl. 24 odst. 2 Komise přijme prováděcí pravidla pro odstavce 1 a 2. Článek 16 Zpracování údajů Komise zajišťuje vytváření informačně technologických zdrojů, jejich hosting, správu a údržbu, které jsou nutné pro příjem, uchovávání a veškeré druhy zpracování údajů ze statistických výkazů a veškerých informací podaných členskými státy nebo získaných útvary Komise v souladu s touto směrnicí, jakož i údajů o ropných zásobách, které byly shromážděny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady č. ******** ze dne ******** o energetické statistice a které jsou nutné k vypracování výkazů uložených touto směrnicí. Článek 17 Biopaliva a aditiva 1. Biopaliva a aditiva jsou zahrnuta do výpočtu povinnosti udržovat zásoby na základě článků 3 a 9 a do výpočtu skutečně udržované úrovně zásob pouze v případě, že jsou přimíchána do dotčených ropných produktů. 2. Podmínky zahrnutí biopaliv a aditiv do výpočtu povinnosti udržovat zásoby a výpočtu úrovně zásob uvedených v odstavci 1 mohou být změněny v souladu s regulativním postupem stanoveným v čl. 24 odst. 2. Článek 18 Koordinační skupina pro ropu a ropné produkty 1. Zřizuje se koordinační skupina pro ropu a ropné produkty (dále jen „koordinační skupina“). Koordinační skupina se podílí na provádění analýz situace ve Společenství, pokud jde o bezpečnost dodávek ropy a ropných produktů, a usnadňuje koordinaci a uplatňování opatření v této oblasti. 2. Koordinační skupina se skládá ze zástupců členských států. Předsedá jí Komise. Subjekty zastupující dotčené odvětví se mohou podílet na činnosti koordinační skupiny na základě výzvy Komise. Článek 19 Kontroly prováděné Komisí 1. Útvary Komise mohou kdykoli rozhodnout o tom, že v členských státech provedou kontrolu týkající se nouzových a specifických zásob. Útvary Komise mohou v rámci přípravy těchto kontrol požádat koordinační skupinu o konzultaci. 2. Cílem kontrol stanovených v odstavci 1 nesmí být shromažďování osobních údajů. Osobní údaje, které se zjistí nebo se vyskytnou v průběhu kontrol, nejsou shromažďovány ani zohledňovány a v případě nahodilého shromáždění jsou neprodleně zničeny. 3 . Informace získané na základě tohoto článku lze předat koordinační skupině a subjektům zastupujícím dotčené odvětví a podílejícím se na činnosti této skupiny. Úředníci, zaměstnanci a další osoby pracující pod dohledem Komise ani členové koordinační skupiny nesmějí zveřejnit informace, které byly získány nebo vyměněny na základě tohoto článku a které svou povahou podléhají profesnímu tajemství, jako je totožnost vlastníků zásob. Tato povinnost se vztahuje i na všechny zástupce a odborníky členských států a na zástupce dotčeného odvětví, kteří se účastní zasedání koordinační skupiny na základě článku 18. 4. Členské státy zajistí, aby při provádění kontrol stanovených v odstavci 1 osoby odpovědné za udržování a řízení nouzových a specifických zásob na jejich území spolupracovaly s osobami, které jsou zaměstnány v útvarech Komise nebo byly těmito útvary zmocněny. 5. Členské státy přiznají osobám, které jsou zaměstnány v útvarech Komise nebo byly těmito útvary zmocněny, právo provádět veškeré kontrolní úkony týkající se zásob udržovaných podle této směrnice a zajistí zejména, aby měly právo nahlížet do veškerých dokumentů a registrů souvisejících s těmito zásobami a trvalé právo vstupu na místa, kde se nacházejí zásoby udržované v souladu s touto směrnicí. 6. Členské státy zajistí, aby jeho orgány poskytly osobám, které jsou zaměstnány v útvarech Komise nebo byly těmito útvary zmocněny, veškerou pomoc při provádění kontrolní činnosti. 7. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro uchování dat, dokladů, výkazů a dokumentů týkajících se nouzových a specifických zásob po dobu minimálně desíti let. Článek 20 Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů Tato směrnice ponechává nedotčenu a nijak neovlivňuje úroveň ochrany fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů podle ustanovení předpisů Společenství a vnitrostátních předpisů, a zejména nemění závazky členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů z jejich strany, podle směrnice 95/46/ES ani povinnosti, které pro orgány a instituce Společenství vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracovávání osobních údajů při výkonu jejich povinností. Článek 21 Postupy pro mimořádné situace 1. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby jejich příslušné orgány mohly v případě závažného narušení dodávek uvolnit do oběhu celý objem nebo část nouzových zásob a specifických zásob a nařídit zvláštní nebo obecná omezení spotřeby v závislosti na předpokládaném nedostatku dodávek, včetně přednostních přídělů ropných produktů určitým kategoriím spotřebitelů. 2. Členské státy trvale udržují zásahové plány, které se uplatní v případě závažného narušení dodávek. Členské státy zajistí, aby byla stanovena organizační opatření, která budou muset být přijata v zájmu realizace těchto plánů. Na její žádost členské státy Komisi neprodleně předávají kopii svých zásahových plánů a souvisejících organizačních opatření. 3. V případě přijetí účinného mezinárodního rozhodnutí o uvolnění zásob do oběhu může každý dotčený členský stát použít své nouzové zásoby a své specifické zásoby pro splnění mezinárodních závazků vyplývajících z tohoto rozhodnutí. V takovém případě členský stát neprodleně informuje Komisi, která může svolat koordinační skupinu nebo zahájit konzultace s jejími členy elektronickou cestou, zejména pokud jde o vyhodnocení účinků uvolnění zásob do oběhu. 4. Objeví-li ve Společenství nebo v jednom členském státě potíže v zásobování ropou nebo ropnými produkty, svolá Komise na žádost jednoho členského státu nebo z vlastního podnětu co nejdříve koordinační skupinu. Koordinační skupina posoudí situaci. Komise určí, zda jde o závažné narušení dodávek. Zjistí-li, že k závažnému narušení dodávek došlo, může Komise povolit, aby byla množství zásob nabídnutá k tomuto účelu dotčenými členskými státy úplně nebo částečně uvolněna do oběhu. 5. V případě přijetí účinného mezinárodního rozhodnutí o uvolnění zásob do oběhu, má Komise právo uložit členským státům, aby uvolnily do oběhu celkový objem nebo část nouzových zásob a specifických zásob. K výkonu tohoto práva lze přistoupit pouze po zasedání koordinační skupiny, které mělo na pořadu jednání tento bod. 6. Při použití odstavců 3, 4 a 5 jsou členské státy oprávněny dočasně udržovat zásoby na nižší úrovni, než stanoví tato směrnice. V takovém případě Komise stanoví, zejména s přihlédnutím k situaci na mezinárodních trzích s ropou a ropnými produkty, lhůtu, do kdy musí členské státy obnovit své zásoby, aby opět dosáhly povinné minimální výše. 7. Rozhodnutími, která Komise přijala na základě tohoto článku, nejsou dotčeny ostatní případné mezinárodní závazky příslušných členských států. Článek 22 Sankce Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení vnitrostátních předpisů přijatých v souladu s touto směrnicí a přijmou veškerá nezbytná opatření k uplatňování těchto předpisů. Stanovené sankce musí být účinné, úměrné a odrazující. Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi nejpozději 31. prosince 20XX[15] a neprodleně oznámí jakékoli pozdější změny. Článek 23 Hodnocení Tři roky po dni vstupu této směrnice v platnost Komise vyhodnotí její uplatňování a posoudí zejména, zda je žádoucí uložit všem členským státům povinnou minimální úroveň specifických zásob. Článek 24 Výbor 1. Komisi je nápomocen výbor. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES. Článek 25 Zrušení Směrnice 73/238/EHS, směrnice 2006/67/ES a rozhodnutí 68/416/EHS se zrušují s účinkem od 31. prosince 20XX[16]. Odkazy na zrušené směrnice a rozhodnutí se považují za odkazy na tuto směrnici. Článek 26 Provedení 1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince 20XX[17]. Neprodleně Komisi sdělí jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí. Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. 2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 27 Vstup v platnost Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Ustanovení čl. 15 odst. 1 a 2 se použijí od data vstupu v platnost prováděcích pravidel stanovených v odstavci 3 uvedeného článku. Článek 28 Určení Tato směrnice je určena členským státům. V Bruselu dne […]. Za Radu předseda/předsedkyně […] PŘÍLOHA I Metoda výpočtu ropného ekvivalentu dovozu ropných produktů Při výpočtu ropného ekvivalentu dovozů ropných produktů stanoveného v článku 3 se použije tato metoda: Ropný ekvivalent dovozů ropných produktů se stanoví jako součet čistých dovozů ropy, GNL, rafinérských poloproduktů a jiných uhlovodíků podle definice v příloze B části 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. ******* ze dne ******* o energetické statistice, které byly upraveny s ohledem na případné změny stavu zásob a sníženy o 4 % odpovídající průměrnému výtěžku primárního benzinu (nebo, pokud je průměrná míra výtěžku primárního benzinu na území státu vyšší než 7 %, sníženy o skutečnou čistou spotřebu primárního benzinu nebo o průměrnou míru výtěžku primárního benzinu), a čistých dovozů všech ostatních ropných produktů kromě primárního benzinu, který byl rovněž upraven s ohledem na případné změny stavu zásob a vynásoben koeficientem 1,065. Množství obsažené v mezinárodních námořních zásobnících se nezapočítává. PŘÍLOHA II Metoda výpočtu ropného ekvivalentu domácí spotřeby. Pro výpočet ropného ekvivalentu domácí spotřeby stanoveného v článku 3 se použije tato metoda: Dotčená domácí spotřeba se stanoví jako součet domácí spotřeby pouze těchto produktů: motorový benzin, letecký benzin, tryskové palivo benzinového typu (tryskové palivo naphtového typu nebo JP4), tryskové palivo petrolejového typu, ostatní petrolej, plynový olej/motorová nafta (destilovaný topný olej), topný olej (nízkosirný a vysokosirný) podle definice v příloze B části 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. ******* ze dne ******* o energetické statistice. Množství obsažené v mezinárodních námořních zásobnících se nezapočítává. Pro výpočet ropného ekvivalentu domácí spotřeby se použije násobící koeficient 1,2. PŘÍLOHA III Metody výpočtu rovně udržovaných zásob. Pro výpočet úrovně zásob se použijí tyto metody: Žádné množství nesmí být jako zásoba započítáno vícekrát. Zásoby ropy se snižují o 4 % odpovídající průměrnému výtěžku primárního benzinu. Zásoby primárního benzinu ani zásoby ropných produktů pro mezinárodní námořní zásobníky se nezapočítávají. Ostatní ropné produkty jsou započítány do zásob jednou ze dvou následujících metod. Zvolenou metodu musí členské státy zachovat po celý příslušný kalendářní rok. Členské státy mohou: a) buď zahrnout veškeré ostatní zásoby ropných produktů uvedených v příloze C části 3.1 bodě 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. ******* ze dne ******* o energetické statistice a vypočítat jejich ropný ekvivalent vynásobením zjištěného množství koeficientem 1,065; b) anebo zahrnout pouze zásoby motorového benzinu, leteckého benzinu, tryskového paliva benzinového typu (tryskového paliva naphtového typu nebo JP4), tryskového paliva petrolejového typu, ostatního petroleje, plynového oleje / motorové nafty (destilovaného topného oleje) a topného oleje (nízkosirného a vysokosirného) a vypočítat jejich ropný ekvivalent vynásobením zjištěného množství koeficientem 1,2. Do výpočtu zásob lze zahrnout množství držená: - v nádržích rafinérií, - v nákladních terminálech, - v nádržích pro zásobování ropovodů, - na nákladních lodích bez vlastního pohonu, - v pobřežních cisternových plavidlech pro přepravu ropy, - v ropných tankerech kotvících v přístavech, - v zásobnících plavidel vnitrozemské plavby, - na dně nádrží, - jako provozní zásoby, - významnými spotřebiteli na základě zákonem stanovené povinnosti nebo jiných pokynů orgánů veřejné moci. Tato množství však nelze zahrnout do výpočtu úrovně specifických zásob, pokud je jejich úroveň vypočítávána odděleně od nouzových zásob. Do výpočtu zásob nelze nikdy zahrnout: a) dosud nevytěženou ropu; b) zásoby držené: - v ropovodech, - v železničních cisternových vozech, - v zásobnících námořních plavidel, - na čerpacích stanicích pohonných hmot a v maloobchodních prodejnách, - ostatními spotřebiteli, - v ropných tankerech na moři, - jako vojenské zásoby. Při výpočtu svých zásob sníží členské státy množství zásob vypočtená výše uvedeným způsobem o 10 %. Toto snížení se týká všech množství, která byla zahrnuta do daného výpočtu. Odchylně od předchozího odstavce se 10% snížení neuplatní při výpočtu úrovně specifických zásob ani při výpočtu úrovně jednotlivých kategorií specifických zásob, pokud jsou tyto specifické zásoby nebo kategorie posuzovány odděleně od nouzových zásob, zejména v případě, kdy je cílem ověřit, zda je dodržována minimální úroveň uložená článkem 9. PŘÍLOHA IV Zpracování statistických výkazů o úrovni zásob, která má být udržována v souladu s článkem 3, a jejich předání Komisi: postup. Každý členský stát vypracovává a každý měsíc Komisi předává konečný statistický výkaz úrovně zásob, jejichž udržování je skutečně zajištěno k poslednímu dni každého kalendářního měsíce, vypočítané buď na základě počtu dnů čistých dovozů ropy, anebo na základě počtu dnů domácí spotřeby ropy, podle kritéria zvoleného v souladu s článkem 3. Ve výkazu uvede důvody, proč byl za základ výpočtu zvolen počet dnů dovozu, anebo naopak počet dnů spotřeby, a upřesní, která z metod stanovených v příloze III byla použita pro výpočet zásob. Pokud jsou některé zásoby, které jsou zahrnuty do výpočtu úrovně zásob podle článku 3, drženy mimo území státu, budou v každém výkazu podrobně upřesněny zásoby udržované jednotlivými členskými státy a příslušnými centrálními subjekty pro správu ropných zásob k poslednímu dni období, k němuž se výkaz vztahuje. Členský stát dále u každého případu ve výkazu uvede, zda jde o zásoby udržované na základě přenesení uložené povinnosti ze strany jednoho nebo více hospodářských subjektů, anebo zda jde naopak o zásoby udržované na jeho žádost nebo na žádost jeho centrálního subjektu pro správu ropných zásob. Pokud jde o celkový objem zásob držených na státním území pro ostatní členské státy nebo centrální subjekty pro správu ropných zásob, členský stát vypracovává a předává Komisi výkaz stavu zásob podle kategorie produktů k poslednímu dni každého kalendářního měsíce. Členský stát uvede v tomto výkazu u každého případu zejména název členského státu nebo příslušného centrálního subjektu pro správu ropných zásob a množství. Statistické výkazy uvedené ve třech předchozích odstavcích se Komisi předávají do čtyřiceti pěti dnů následujících po měsíci, jehož se výkazy týkají. Po dobu deseti let od data, k němuž se údaje vztahují, je dále nutné tyto výkazy předávat na jakoukoli žádost útvarů Komise do dvou měsíců. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ Tento dokument doprovází a doplňuje důvodovou zprávu. Při vyplňování tohoto legislativního finančního výkazu je třeba dbát na to, aby se neopakovaly informace, které jsou již obsaženy v důvodové zprávě; nemělo by to však být na úkor jeho srozumitelnosti. Před vyplněním tohoto vzoru se seznamte s pokyny, které byly vypracovány s cílem poskytnout návod a vysvětlení k níže uvedeným položkám. NÁZEV NÁVRHU: Návrh směrnice Rady, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů RÁMEC ABM / ABB Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: 06: Energetika a doprava 06 04: Konvenční a obnovitelné energie ROZPOČTOVÉ LINIE Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (ex – linie B.A) včetně okruhů: 06 01 01: Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě v oblasti politiky Energetika a doprava 06 01 04 03: Konvenční energie – Výdaje na správu a řízení 06 04 03: Bezpečnost dodávek konvenční energie Doba trvání akce a finančního dopadu: Zahájení: 2010 Konec: neurčeno. Rozpočtové charakteristiky (v případě potřeby doplňte řádky) : Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 06 01 01 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | č. 5 | 06 01 04 03 | Nepov. | Nerozl. | NE | NE | NE | č. 1a | 06 04 03 | Nepov. | Rozl. | NE | NE | NE | č. 1a | SHRNUTÍ ZDROJŮ Finanční zdroje Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh výdajů | oddíl č. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a násl. | Celkem | Provozní výdaje[18] | Položky závazků (PZ) | 8.1 | a | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,90 | Položky plateb (PP) | b | 0,05 | 0,20 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,20 | 0,90 | Administrativní výdaje jako součást referenční částky[19] | Technická a administrativní pomoc (NP) | 8.2.4 | c | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,05 | CELKOVÁ REFERENČNÍ ČÁSTKA | Položky závazků | a+c | 0,15 | 0,16 | 0,16 | 0,16 | 0,16 | 0,16 | 0,95 | Položky plateb | b+c | 0,05 | 0,21 | 0,16 | 0,16 | 0,16 | 0,21 | 0,95 | Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky[20] | Lidské zdroje a související výdaje (NP) | 8.2.5 | d | 0,585 | 0,829 | 0,829 | 0,829 | 0,829 | 0,829 | 4,73 | Administrativní náklady, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů, nezahrnuté do referenční částky (NP) | 8.2.6 | e | 0,07 | 0,07 | 0,07 | 0,07 | 0,07 | 0,35 | Celkové orientační finanční náklady zásahu PZ CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | a+c+d+e | 0,735 | 1,059 | 1,059 | 1,059 | 1,059 | 1,059 | 6,03 | PP CELKEM včetně nákladů na lidské zdroje | b+c+d+e | 0,635 | 1,109 | 1,59 | 1,059 | 1,059 | 1,109 | 6,03 | Spoluúčast Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další řádky): v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Spolufinancující subjekt | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a dále | Celkem | …………………… | f | PZ CELKEM včetně spolufinancování | a+c+d+e+f | Soulad s finančním plánem x Návrh je v souladu se stávajícím finančním plánem. ( Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního výhledu. ( Návrh může vyžadovat použití ustanovení interinstitucionální dohody[21] (tj. nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu). Finanční dopady na straně příjmů x Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy ( Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem: Pozn.: Veškeré podrobnosti a poznámky ke způsobu výpočtu účinku na příjmy je třeba uvést v samostatné příloze. v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo) Před akcí [2009] | Situace po akci | Celkový objem lidských zdrojů | 5 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | CHARAKTERISTIKY A CÍLE Podrobné souvislosti návrhu jsou vyžadovány v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat následující doplňující informace: Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Směrnice si vyžádá aktualizaci stávající infrastruktury informačních technologií a vytvoření nových aplikací (pro komerční zásoby). Infrastrukturu informačních technologií je nutné přizpůsobit nejpozději do vstupu směrnice v platnost. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Směrnice ukládá členským státům povinnost udržovat zásoby; Komise musí ověřovat plnění této povinnosti. Kromě sdělování informací o výši nouzových zásob jsou členské státy povinny sdělovat výši zásob komerčních. Ropné trhy mají celosvětový charakter a narušení nabídky ropy bude mít dopad na všechny členské státy. EU má odpovědnost za zajištění bezpečnosti dodávek ropy a musí zabezpečit, aby v podmínkách vnitřního trhu prokazovaly všechny členské státy dobrou připravenost na mimořádné situace. Otázku je tedy nutné řešit na úrovni Společenství. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Cílem návrhu je posílit systém nouzových ropných zásob a mechanismů pro jejich využití v případě krize. Podle očekávání se tak zajistí dostupnost nouzových zásob a jejich mobilizace v případě nutnosti, čímž se zvýší bezpečnost dodávek ropy pro evropské spotřebitele. Směrnice přispěje ke zmírnění negativních důsledků případného narušení v nabídce jako nedostatku paliv nebo jejich vysoké ceny. Směrnice rovněž přispívá k transparentnosti ropných trhů zavedením týdenní periodicity sdělovaných informací o komerčních zásobách. Způsob provádění (orientační) Uveďte způsob nebo způsoby[23] realizace akce. x Centralizované řízení x přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury ( subjekty, které Společenství zřídila, uvedené v článku 185 finančního nařízení ( vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou službou ( Sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými) Příslušné poznámky: MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ Monitorovací systém Komise zhodnotí uplatňování směrnice po třech letech. Hodnocení Hodnocení předem (ex ante) Nepoužije se Opatření přijatá po průběžném / následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Nepoužije se Podmínky a periodicita budoucího hodnocení Nepoužije se OPATřENÍ PROTI PODVODůM Není nutné žádné konkrétní opatření. Na smlouvy a úhrady odborníkům se použije běžný postup. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[25] (XX 01 01) | A*/AD | 1,5 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | B*, C*/AST | 3 | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 4,5 | Zaměstnanci financovaní[26] podle čl. XX 01 02 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Ostatní zaměstnanci financovaní[27] podle čl. XX 01 04/05 | CELKEM | 5 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | Popis úkolů, které vyplývají z akce - Kontroly uplatňování ustanovení směrnice, sběr, analýza a zveřejňování údajů o zásobách, inspekce/audity zásob a nouzových systémů členských států, řízení o nesplnění povinnosti. - Příprava a organizace zasedání koordinační skupiny a výboru (komitologie) a navazující činnost - V případě narušení dodávek koordinace opatření přijatých členskými státy ve spolupráci s Mezinárodní energetickou agenturou Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) (V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu) x Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen. - 3,5 plného pracovního úvazku je již přiděleno na plnění úkolů týkajících se platné směrnice. ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n x Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR - Bude se žádat o 3,5 nového plného pracovního úvazku na plnění dodatečných úkolů vyplývajících z návrhu směrnice. 1,5 plného pracovního úvazku a 2 plné pracovní úvazky od roku 2011. ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku Administrativní výdaje jako součást referenční částky (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a násl. | CELKEM | Další technická a administrativní pomoc | - interní (intra muros) | - externí (extra muros) | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,05 | Technická a administrativní pomoc celkem | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,05 | Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční částce v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a násl. | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,549 | 0,793 | 0,793 | 0,793 | 0,793 | 0,793 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci, atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | 0,036 | 0,036 | 0,036 | 0,036 | 0,036 | 0,036 | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (nezahrnuté do referenční částky) | 0,585 | 0,829 | 0,829 | 0,829 | 0,829 | 0,829 | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 Rok n: 4,5 úředníků (122 000 EUR/úředník/rok) Rok n+1 a násl.: 6,5 úředníků (122 000 EUR/úředník/rok) […] Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 0,5 přidělených národních odborníků (73 000 EUR / přidělený národní odborník / rok) Administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a násl. | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[29] | 0,07 | 0,07 | 0,07 | 0,07 | 0,07 | 0,35 | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 - Informační systémy | 2. Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 0,07 | 0,07 | 0,07 | 0,07 | 0,07 | 0,35 | 3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě nákladů na lidské zdroje a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky Počítá se se 4 schůzemi za rok s 27 zástupci a průměrnými náklady ve výši 650 EUR/zástupce/schůze : 4X27X650=70 200 EUR/rok Potřeby lidských a administrativních zdrojů budou pokryty v rámci přídělů, kterou bude možné poskytnout řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly s ohledem na omezení rozpočtu. [1] Úř. věst. C […], […], s. […]. [2] Úř. věst. C […], […], s. […]. [3] Úř. věst. C […], […], s. […]. [4] Úř. věst. C […], […], s. […]. [5] Akční plán Evropské rady (2007–2009), Energetická politika pro Evropu, příloha I k dokumentu 7224/07 (Evropská rada, Brusel 8.–9. března 2007, závěry předsednictví), bod 3. [6] Úř. věst. L 217, 8.8.2006, s. 8. [7] Dokument 7224/07, bod 36. [8] Dokument 2006/2247, bod 36. [9] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31. [10] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1. [11] Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 1. [12] Úř. věst. L 308, 23.12.1968, s. 19. [13] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. [14] Dojde k tomu 31. prosince druhého kalendářního roku po přijetí směrnice. [15] Dojde k tomu 31. prosince druhého kalendářního roku po přijetí směrnice. [16] Dojde k tomu 31. prosince druhého kalendářního roku po přijetí směrnice. [17] Dojde k tomu 31. prosince druhého kalendářního roku po přijetí směrnice. [18] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [19] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [20] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [21] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [22] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce. [23] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu. [24] Jak je popsáno v bodě 5.3. [25] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [26] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [27] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [28] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [29] Koordinační skupina a výbor (komitologie) stanovené v návrhu směrnice.