EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 25.11.2020 JOIN(2020) 17 final SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ AKČNÍ PLÁN EU PRO ROVNOST ŽEN A MUŽŮ (GAP) III – AMBICIÓZNÍ AGENDA PRO GENDEROVOU ROVNOST A POSÍLENÍ POSTAVENÍ ŽEN V RÁMCI VNĚJŠÍ ČINNOSTI EU {SWD(2020) 284 final}



AKČNÍ PLÁN EU PRO ROVNOST ŽEN A MUŽŮ (GAP) III – AMBICIÓZNÍ AGENDA PRO GENDEROVOU ROVNOST A POSÍLENÍ POSTAVENÍ ŽEN V RÁMCI VNĚJŠÍ ČINNOSTI EU Genderová rovnost je základní hodnotou EU a všeobecně uznávaným lidským právem, jakož i nezbytným předpokladem kvalitního života, hospodářského růstu, prosperity, řádné správy věcí veřejných, míru a bezpečnosti. Všichni lidé v celé své rozmanitosti by měli mít možnost svobodně žít tak, jak chtějí, společensky a hospodářsky prosperovat, zapojovat se a zastávat vedoucí úlohu jako sobě rovní. EU celosvětově zaujímá přední místo v podpoře genderové rovnosti jakožto klíčového politického cíle své vnější činnosti a společné zahraniční a bezpečnostní politiky, který má urychlit pokrok při dosahování globálních cílů včetně cílů udržitelného rozvoje, které tvoří jádro Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. EU uplatňuje trojsložkový přístup kombinující začleňování genderového hlediska, cílená opatření a politický dialog. Překážky rovnosti žen a mužů se liší v závislosti na kontextu, v němž se vyskytují, a vyžadují specifická řešení. Na světě však není ani jedna země, která by se blížila dosažení genderové rovnosti a posílení postavení všech žen a dívek do roku 2030. V roce 2020 uplynulo 25 let od přijetí Pekingské deklarace a akční platformy a 20 let od přijetí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325 o ženách, míru a bezpečnosti. Přestože bylo dosaženo určitého pokroku, stále přetrvávají hluboce zakořeněné nerovnosti, například pokud jde o základní přístup ke zdravotní péči, vzdělání a zaměstnání, ale také genderově podmíněné násilí rozšířené po celém světě. Nicméně výzvy přinášejí také příležitosti. Ženy a dívky se stále více zapojují do formování globálních transformací a nové generace jsou aktivní v globálních a místních hnutích bojujících za ekologickou a spravedlivou transformaci, rovná práva pro všechny, demokracii a za mírové a inkluzivní společnosti. To ukazuje, že pozitivní změna je možná. Zotavení po pandemii COVID-19 musí být pojato jako příležitost pro řešení strukturálních nerovností a budování inkluzivnějších společností. Na základě strategie EU pro rovnost mužů a žen na období 2020–2025, která vyzývá k dosažení genderové rovnosti v Evropě, tento nový akční plán EU pro rovnost žen a mužů na období 2021–2025 (GAP III) vyzývá k genderové rovnosti ve světě a doplňuje strategii pro rovnost LGBTIQ osob na období 2020–2025. Posílí přispění EU k dosažení cíle udržitelného rozvoje č. 5 ve všech oblastech vnitřní a vnější politiky EU a v rámci celé Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. Akční plán GAP III vychází z hodnocení podpory EU určené na genderovou rovnost a z konzultací se zúčastněnými stranami a poskytuje politický rámec pro EU, jak posílit míru své angažovanosti, se zaměřením na pět pilířů: 1)Zajistit větší účinnost úsilí EU na poli genderové rovnosti tím, že se tato otázka stane průřezovou prioritou vnější činnosti EU a její politické a programové práce. Evropská komise a vysoký představitel znovu potvrzují, že do roku 2025 bude 85 % všech nových vnějších činností přispívat k tomuto cíli. To vyžaduje další začleňování genderového hlediska do všech vnějších politik a odvětví a přístup, který je genderově transformativní, založený na právech a intersekcionální. 2)Ve spolupráci s členskými státy EU podporovat strategické zapojení EU na multilaterální a regionální úrovni a na úrovni jednotlivých zemí a společně zintenzivnit provádění akčního plánu GAP III ve všech partnerských zemích a regionech, a to v úzké spolupráci s partnerskými vládami, občanskou společností, soukromým sektorem a dalšími klíčovými zúčastněnými stranami. To bude vyžadovat větší koordinaci, spolupráci a transparentnost. 3)Zaměřit se na klíčové oblasti zapojení: zajištění osvobození od všech forem genderově podmíněného násilí; podpora sexuálního a reprodukčního zdraví a práv; posílení hospodářských a sociálních práv a posílení postavení dívek a žen; prosazování rovné účasti a vedení; provádění agendy žen, míru a bezpečnosti, řešení výzev a využívání příležitostí, které nabízí ekologická a digitální transformace. 4)Jít příkladem, a to zavedením genderově citlivého a genderově vyváženého vedení na vrcholné politické a řídicí úrovni EU. To vyžaduje angažovanost vedení, investice do vědomostí, zdroje a sdílení činností s členskými státy EU. 5)Podávat zprávy a sdělovat výsledky, zavést kvantitativní, kvalitativní a inkluzivní systém monitorování, a to za účelem zvýšení veřejné odpovědnosti, zajištění transparentnosti a přístupu k informacím a dosažení lepší komunikace EU, pokud jde o dopad její činnosti po celém světě. 1.Zajištění účinnějšího zapojení EU v oblasti genderové rovnosti 1.1Řešení základních příčin genderové nerovnosti: tři hlavní zásady Aby bylo možné řešit základní příčiny genderové nerovnosti a přispět k boji proti mnoha stereotypům a předsudkům, které v řadě oblastí stále přetrvávají, měly by se činnosti EU řídit třemi zásadami: ·Přijmout genderově transformativní přístup. To znamená zkoumat, zpochybňovat a měnit rigidní genderové normy a nerovnováhu moci, jež znevýhodňují ženy a dívky a vedou ve společnosti k diskriminaci ve všech věkových skupinách počínaje raným dětstvím. Znamená to také, že EU bude podporovat změnu sociálních postojů, a to včetně aktivního zapojení mužů a chlapců a zaměření na mladé lidi, kteří jsou hnací silou změny. Aby bylo možné pracovat způsobem citlivě zohledňujícím kontext, je zásadní navázat silná partnerství a dialog s místními aktéry, občanskou společností a místními společenstvími a podporovat ženské organizace. ·Zabývat se prolínáním genderových aspektů s jinými formami diskriminace . Rovněž by měla být věnována pozornost nejvíce znevýhodněným ženám, například původnímu obyvatelstvu a osobám patřícím k rasovým/etnickým/náboženským menšinám, násilně vysídleným osobám, migrantkám, hospodářsky a sociálně znevýhodněným ženám a ženám žijícím ve venkovských a pobřežních oblastech, jelikož čelí vícenásobné diskriminaci. Rovněž by měly být zohledněny zvláštní výzvy, kterým čelí dívky a starší ženy. Zvláště znevýhodněné jsou ženy se zdravotním postižením, které též chrání Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením. Práva žen se zdravotním postižením by měla být ústředním bodem budoucí strategie v oblasti práv osob se zdravotním postižením na nadcházející období (2021–2030). Ve stejném duchu se strategie EU týkající se rovnosti osob LGBTIQ, kterou je třeba interpretovat ve spojení s akčním plánem GAP III, zaměřuje na prosazování práv LGBTIQ osob. Všechny intersekcionální rozměry jsou stejně relevantní.

·Uplatňovat přístup založený na lidských právech, který do středu všech činností staví zásady nediskriminace a boj proti nerovnostem. To zahrnuje pomoc každé lidské bytosti, aby mohla uplatňovat svá lidská práva, účastnit se rozhodování, které se jí týká, a usilovat o zjednání nápravy, jsou-li práva dané osoby porušována. EU by měla nadále odsuzovat porušování a zneužívání práv žen a dívek a důrazně podporovat občanskou společnost, jakož i ženy a muže usilující o genderovou rovnost a posílení postavení žen, a to včetně obránců práv žen. EU by měla podpořit mobilizaci náboženských aktérů v oblasti genderové rovnosti, a to v souladu s rámcem Faith for Rights (Víra pro práva) . Evropská komise posílí a aktualizuje metodiku propojující genderovou rovnost a přístup založený na právech zahrnující intersekcionalitu, popsaný v dokumentu Soubor nástrojů: přístup založený na právech zahrnující všechna lidská práva v oblasti rozvojové spolupráce EU. 1.2 Podpora začleňování genderového hlediska do všech oblastí vnější činnosti EU Začleňování genderového hlediska zůstává hlavním prostředkem dosahování genderové rovnosti. Jeho účelem je zajistit, aby veškeré politiky a programy maximalizovaly své přínosy pro všechny a přispěly k ukončení přetrvávání nerovnosti. Evropská komise a vysoký představitel se zavázali k začleňování genderového hlediska do všech politik a činností jakožto odpovědnosti pro všechny, a to včetně orgánů EU. Členské státy se vybízejí, aby se k tomuto úsilí připojily. Cíl udržitelného rozvoje č. 5 je globálně jedním z nejméně financovaných cílů udržitelného rozvoje. EU se zavázala, že do roku 2025 bude mít nejméně 85 % všech nových vnějších činností EU genderovou rovnost a posílení postavení žen a dívek jako významný cíl nebo hlavní cíl. Pokrok při plnění akčního plánu EU pro rovnost žen a mužů (2015–2020) vedl k pokračujícímu nárůstu tohoto podílu z přibližně 58 % v roce 2016 na 65 % v roce 2019. EU je nyní odhodlána dosáhnout do roku 2025 cíle 85 %. Za tímto účelem se budou při navrhování všech vnějších programů financovaných EU uplatňovat tři minimální normy: 1.provádět a využívat aktualizované genderové analýzy, které budou sloužit jako zdroj informací při rozhodování o budoucích činnostech, a začleňovat tyto analýzy do všech příslušných dialogů, politik, strategií, programů a operací; 2.při monitorování a hodnocení používat ukazatele a statistiky, které zohledňují gender a jsou roztříděny podle pohlaví; 3.udávat silné důvody vycházející ze zjištění genderových analýz, které zdůvodní veškeré činnosti, u kterých se má za to, že nepřispívají k genderové rovnosti. Evropská komise a vysoký představitel budou podporovat činnosti, které jsou zacílené na genderovou rovnost jakožto jejich hlavní cíl a které mají transformativní potenciál. V každé zemi bude podpořena alespoň jedna činnost, jejímž hlavním cílem je dosažení genderové rovnosti. Evropská komise rovněž zintenzivní svou podporu genderovému rozpočtování, a to prostřednictvím programů na podporu řízení veřejných financí. Zajistí, aby nové hodnotící zprávy týkající se veřejných financí a finanční odpovědnosti zahrnovaly modul týkající se genderové citlivosti. V návaznosti na praxi plánu vnějších investic EU (EIP) se bude provádění nástroje NDICI řídit integrovaným přístupem, který kombinuje podporu soukromých investic v partnerských zemích s činnostmi na zlepšení investičního prostředí. Plán EIP bude řešit překážky bránící posílení postavení žen a na finanční prostředky a záruky v rámci operací kombinování zdrojů EU bude uplatňováno genderové hledisko. EU by měla nadále prosazovat genderovou rovnost prostřednictvím své obchodní politiky. Nové obchodní dohody by měly zahrnovat silná ustanovení týkající se genderové rovnosti, a to včetně zajištění dodržování příslušných úmluv MOP a OSN . Soulad s těmito úmluvami by měl nadále představovat povinnost v rámci nového nařízení o všeobecném systému preferencí, které nabude účinku v roce 2024. EU rovněž bude specializované genderové analýzy nadále zahrnovat do všech svých předběžných posouzení dopadů, posouzení dopadů na udržitelnost a do přezkumů politik souvisejících s obchodem. Vzhledem k významné úloze žen v dodavatelském řetězci v odvětví rybolovu včetně akvakultury je již pro projekty v této oblasti využívána odvětvová podpora na základě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu. Jelikož ženy a dívky představují přibližně polovinu všech mezinárodních migrantů, je třeba uznat jejich příspěvek k hospodářskému a sociálnímu rozvoji v zemích původu a v tranzitních a cílových zemích, jakož i jejich specifické potřeby. EU by měla zajistit, aby byla lidská práva žen a dívek z řad migrantů plně uplatňována prostřednictvím genderově citlivých migračních politik, programů a právních předpisů a prostřednictvím posílení genderově citlivého řízení migrace na globální, regionální a vnitrostátní úrovni. EU bude vycházet ze získaných poznatků, a to včetně těch získaných v rámci nouzového svěřenského fondu EU pro Afriku. Humanitární pomoc EU by měla i nadále zohledňovat genderové a věkové aspekty a měla by usilovat o vnímavost vůči genderu a věku a zohledňování specifických potřeb, zranitelnosti a schopností všech. K tomuto úsilí přispěje, bude-li Komise využívat humanitární ukazatel genderu a věku a cílená opatření. Provádění akčního plánu GAP III přispěje k trojrozměrnému propojení humanitární pomoci, rozvoje a míru, přičemž se aktéři důrazně vyzývají ke spolupráci.

Výzkum a inovace hrají z hlediska podpory genderové rovnosti a posílení postavení žen klíčovou roli. Program Horizont Evropa bude prostřednictvím mezinárodní spolupráce, která je v jeho rámci vyvíjena, přispívat ke společným řešením celosvětových výzev, a to prostřednictvím podpory genderových studií a intersekcionálního výzkumu, přístupu žen k financování výzkumu a jejich zapojení do výzkumných kariér a začlenění genderové perspektivy do obsahu výzkumu. 2.Podpora strategického zapojení EU na úrovni jednotlivých zemí a na regionální a multilaterální úrovni Při provádění akčního plánu GAP III je třeba usilovat o koordinované, strategické a soudržné zapojení EU na multilaterální a regionální úrovni i na úrovni jednotlivých zemí. 2.1Spolupráce na úrovni zemí Delegace EU a operace a mise společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) by měly na základě důkladného profilu země z hlediska genderu a ve spolupráci s velvyslanectvími členských států EU vypracovat „prováděcí plán pro danou zemi“, který stanoví priority a identifikuje činnosti a klíčové cíle vybrané z tematických oblastí politiky uvedených v kapitole 3 tohoto společného sdělení. EU by měla spolupracovat na základě partnerského přístupu s vnitrostátními ministerstvy a sítěmi zabývajícími se problematikou genderové rovnosti. Tam, kde je to možné, bude EU podporovat příslušné vnitrostátní a odvětvové strategie týkající se genderové rovnosti, jelikož to představuje klíč k dlouhodobé udržitelnosti činnosti EU. EU by měla udržovat pravidelný dialog týkající se provádění akčního plánu GAP III a spolupracovat se širokou škálou aktérů, jako jsou například místní orgány a organizace občanské společnosti, aktivisté bojující za práva žen, obránci lidských práv, mladí lidé a církevní organizace a náboženské společnosti. Plány pro danou zemi týkající se spolupráce EU s občanskou společností budou zahrnovat genderové hledisko a zajistí smysluplné zapojení organizací žen a dívek a místních organizací. EU by měla usilovat o úzkou koordinaci se zastoupeními zemí při mezinárodních organizacích, a to zejména v rámci systému OSN. EU by měla za účelem prosazování genderové rovnosti a norem v oblasti podnikání a lidských práv spolupracovat také se soukromým sektorem. 2.2Větší zapojení EU na úrovni skupiny zemí a na regionální úrovni EU by měla zintenzivnit své zapojení, dialog a partnerství s regionálními zúčastněnými stranami, a to tím, že podpoří strategie týkající se genderové rovnosti prováděné mezinárodními a regionálními organizacemi a zajistí, aby bylo genderové hledisko začleněno do všech jejích regionálních programů. Posílení součinnosti mezi regionální úrovní a úrovní jednotlivých zemí přineslo pozitivní výsledky v oblasti regionální spolupráce EU v rámci jižního sousedství, například v podobě posílení partnerství EU s Radou Evropy, pokud jde o prevenci a potírání násilí na ženách a domácího násilí, a to v souladu s normami a cíli Úmluvy Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (Istanbulská úmluva), a v podobě podpory Unie pro Středomoří při prosazování lidských práv žen, a mělo by se v něm pokračovat. Proces přistoupení k EU podnítil v kandidátských zemích a potenciálních kandidátských zemích reformy právních předpisů podporující genderovou rovnost, jelikož se očekává, že tyto země postupně sladí své právní předpisy s acquis EU v oblasti genderové rovnosti a zavedou institucionální rámec pro jejich vymáhání. Podobně by EU měla podporovat iniciativy jako například komisi Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN) na podporu a ochranu práv žen a dětí, prohlášení vedoucích představitelů zemí Tichomoří týkající se genderové rovnosti a strategii z Montevidea v Latinské Americe. V rámci partnerství Afrika–EU by EU měla podporovat cílené iniciativy Africké unie, jako je například strategie pro genderovou rovnost a posílení postavení žen (2018–2028) a nové desetiletí finančního a hospodářského začleňování afrických žen (2020–2030). Měla by rovněž prosazovat úplnou ratifikaci a provádění protokolu z Maputa a protokolu k Africké chartě lidských práv a práv národů o právech žen v Africe. Prostřednictvím začleňování genderové rovnosti do všech pracovních oblastí partnerství Afrika–EU by EU rovněž měla posílit úlohu žen jakožto držitelek práv, upevňovatelek míru a osob rozhodujících o záležitostech týkajících se míru, bezpečnosti, demokracie a právního státu a měla by podporovat jejich přístup ke spravedlnosti a základním službám. Pro ženy by měla být prospěšná také podpora Africké kontinentální zóny volného obchodu (AfCFTA). V širším kontextu městského rozvoje budou obchodní příležitosti pro ženy a jejich zapojení podporovány prostřednictvím spolupráce mezi EU a africkými městy v rámci iniciativy Výzva pro inteligentní města. Regionální činnosti EU by se měly zabývat výzvami souvisejícími s genderem, které mají přeshraniční rozměr, jako například změna klimatu, migrace a nucené vysídlení, a to včetně obchodování s lidmi a bezpečnosti. V afrických zemích bude prováděn nový program týkající se budování kapacit vojenského personálu na podporu rozvoje a bezpečnosti (CBSD), který bude zahrnovat agendu žen, míru a bezpečnosti. Evropská komise a vysoký představitel Unie budou v každém regionu podporovat transformativní činnosti týkající se genderové rovnosti, v případě potřeby na základě regionální genderové analýzy. Například v subsaharské Africe by tato podpora měla směřovat do partnerství skupiny zemí, čímž by se vytvořila součinnost mezi snahami o řešení problémů v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví a práv, vzdělávání, výživy a přístupu k finančním prostředkům a obchodním příležitostem pro ženy. 2.3Silnější vedoucí postavení EU na multilaterální úrovni EU by měla posílit svou vedoucí úlohu v oblasti genderové rovnosti, práv žen a dívek a posilování jejich postavení na multilaterální úrovni, a přispívat tak k prosazování této agendy na mezinárodních fórech. EU by měla využít svou autoritu a schopnost zprostředkovávat jednání a měla by být připravena iniciovat, navrhovat a podílet se na navrhování rezolucí a prohlášení týkajících se genderové rovnosti a soudržně prosazovat začlenění genderově citlivého jazyka do všech rezolucí a prohlášení. Pro obnovení stávajících mezinárodních závazků týkajících se genderové rovnosti, práv žen a posílení jejich postavení je klíčové posilování a vytváření partnerství a aliancí. To je zřejmé zejména při řešení globálních výzev jako například pandemie COVID-19. Vícestranné delegace EU mají zvláštní odpovědnost, pokud jde o prosazování politických iniciativ, a to při současné koordinaci s diplomatickými úřady členských států EU na daném místě a s partnerskými zeměmi. EU se v rámci svého multilaterálního zapojení aktivně angažuje v rámci systému OSN a ve všech orgánech a specializovaných agenturách OSN zabývajících se genderovou rovností. EU by měla nadále důrazně prosazovat práva žen v Radě pro lidská práva a zajistit plnou angažovanost napříč různými zasedáními. Evropská komise je spolu s členskými státy EU součástí Fóra generační rovnosti, globálního setkání týkajícího se genderové rovnosti, které svolal orgán OSN pro rovnost mužů a žen a pro posílení postavení žen (UN Women) a které spolupořádají mexická a francouzská vláda v partnerství s občanskou společností, soukromým sektorem a mezinárodními organizacemi. Evropská komise se podílí na vedení Akční koalice generační rovnosti pro boj proti genderově podmíněnému násilí.

EU by se měla nadále intenzivně zapojovat do globální humanitární iniciativy „Výzva k přijetí opatření bránících genderově podmíněnému násilí v krizových situacích“ a nového plánu pro její provádění a podporovat je. EU by se měla za účelem podpory agendy žen, míru a bezpečnosti, posílení postavení žen a genderové rovnosti, a to i na trhu práce, nadále angažovat ve fórech G7 a G20. V rámci skupiny G20 pracují EU a další členové aktivně na dosažení cíle z Brisbane (přijatého skupinou G20 v roce 2014), který usiluje o to, aby se do roku 2025 snížila rozdílná míra ekonomické aktivity mužů a žen o 25 %. V rámci OECD bude Evropská komise nadále aktivním členem sítě DAC pro genderovou rovnost, jejímž cílem je zlepšit politiky a postupy za účelem posílení genderové rovnosti v programech rozvoje a zajistit práva dívek a žen, čímž přispívá k Agendě pro udržitelný rozvoj 2030. 3.Na cestě k genderově spravedlivému světu: zaměření na klíčové tematické oblasti zapojení Cílem akčního plánu GAP III je urychlit pokrok na cestě k dosažení genderové rovnosti a posílení postavení žen a dívek, a to stanovením cílů a činností v šesti klíčových tematických oblastech politiky. Plán vychází z předchozích akčních plánů GAP a řeší nové výzvy a příležitosti při současném zajištění soudržnosti mezi vnitřní a vnější politikou. Konkrétní cíle a ukazatele pro každou oblast zapojení jsou stanoveny v pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Cíle a ukazatele představující rámec pro provádění akčního plánu GAP III“. 3.1Zajištění osvobození od všech forem genderově podmíněného násilí Každá lidská bytost má právo žít život osvobozený od všech forem násilí. Toto však ani zdaleka není skutečný stav a v každé zemi přetrvávají různé formy genderově podmíněného násilí na ženách a dívkách, tj. násilí, které je zaměřeno proti ženě proto, že je žena, nebo které postihuje ženy ve větší míře, přičemž tyto formy násilí představují jednu z nejrozšířenějších a nedostatečně oznamovaných forem porušování lidských práv. Mezi obzvlášť ohrožené skupiny patří ženy a dívky se zdravotním postižením, patřící k menšinám, migrantky nebo osoby LGBTIQ. 35 % žen zažilo genderově podmíněné násilí. V některých zemích tato hodnota dosahuje až 70 % Každý rok více než 4 milionům dívek hrozí riziko mrzačení ženských pohlavních orgánů V některých zemích je 40 % dívek provdáno před dosažením věku 18 let a 12 % před dosažením věku 15 let Genderově podmíněné násilí má kořeny ve škodlivých sociálních normách a stereotypech napříč kulturami a společenskými třídami a postihuje celá společenství, za což platí obrovskou cenu oběti, jejich rodiny, společnosti a hospodářství . Vysokou daň si vybrala také pandemie COVID-19, jelikož v jejím důsledku došlo v mnoha částech světa k podstatnému nárůstu femicidy a genderově podmíněného násilí včetně domácího násilí. Očekává se, že krize způsobená pandemií COVID-19 bude mít za následek, že v období let 2020 až 2030 bude uzavřeno 13 milionů sňatků dětí, které by se jinak neuskutečnily EU financuje širokou škálu iniciativ a programů po celém světě, jejichž cílem je ukončit všechny formy genderově podmíněného násilí včetně dětských, předčasných a nucených sňatků, mrzačení ženských pohlavních orgánů, genderově předpojaté selekce (tj. upřednostňování toho, aby se narodil syn) atd. Zvláštní důraz je kladen na otřesné následky sexuálního násilí v souvislosti s konflikty, jelikož se jedná o zločin proti lidskosti a válečný zločin, který je obvykle páchán na ženách v každém věku, jakož i na mužích a chlapcích, a to za účelem potrestání, podmanění si a/nebo zničení celých společenství nebo populací. Iniciativa Spotlight, kterou společně provádějí EU a OSN a která byla spuštěna s počátečním přispěním EU ve výši 500 milionů EUR, představuje bezprecedentní globální program, jenž investuje do prevence a podpory odstranění všech forem násilí na ženách a dívkách. Zaměřuje se na zlepšení právních předpisů a politik, budování institucionálních kapacit, kvalitu poskytování základních služeb, správu údajů a posílení ženských hnutí, jakož i zpochybňování škodlivých společenských norem a stereotypů. Činnosti v rámci tohoto akčního plánu budou vycházet z poznatků získaných v rámci genderově transformativního přístupu iniciativy Spotlight a podobných programů. Činnost EU by měla přispět k: ·zvýšení ochrany – a to prostřednictvím podpory právních předpisů umožňujících trestní stíhání všech forem genderově podmíněného násilí a budování kapacit donucovacích orgánů, a to v souladu s mezinárodními právními a politickými rámci, ·podpoře prevence – a to prostřednictvím zpochybňování škodlivých genderových norem, spolupráce se všemi relevantními zúčastněnými stranami za účelem zajištění přístupu zacíleného na oběti a opatření zabraňujících recidivě u pachatelů a také zapojením mužů a chlapců a tradičních a náboženských vůdců, ·většímu počtu trestních stíhání pachatelů včetně těch zapojených do obchodování s lidmi, a to posílením přístupu zacíleného na oběti ze strany donucovacích orgánů, ·zvýšení ochrany přeživších, a to i prostřednictvím podporování přístupu k život zachraňujícím sociálním a justičním službám s přístupem zacíleným na přeživší, zejména v nestabilních prostředích a v prostředích, kde probíhají nebo probíhaly konflikty, nebo v případech, kdy přeživší čelí intersekcionální diskriminaci, ·podpoře přístupu k psychosociálním podpůrným službám a účasti na hospodářském a sociálním životě, pokud jde o oběti genderově podmíněného násilí a oběti obchodování s lidmi, ·bezpečným a kvalitním humanitárním činnostem podporujícím připravenost, prevenci a reakci na sexuální a genderově podmíněné násilí a k činnosti v rámci výzvy k přijetí opatření, ·posílení organizací a sociálních hnutí bojujících za práva žen, jakož i organizací občanské společnosti, které se zabývají intersekcionálním rozměrem genderově podmíněného násilí a sexuálního násilí souvisejícího s konflikty. 3.2Podpora sexuálního a reprodukčního zdraví a práv Sexuální a reprodukční zdraví a práva jsou zásadní pro právo žen a dívek na sebeurčení. EU je nadále odhodlána podporovat, chránit a naplňovat veškerá lidská práva a zasadit se o plné a účinné provádění Pekingské akční platformy a akčního programu Mezinárodní konference o populaci a rozvoji, jakož i výstupů z jejich hodnotících konferencí, a je v této souvislosti nadále odhodlána prosazovat sexuální a reprodukční zdraví a práva. Každá osoba má právo mít plnou kontrolu nad záležitostmi ovlivňujícími její sexualitu a sexuální a reprodukční zdraví a svobodně a odpovědně o nich rozhodovat, nebýt vystavena diskriminaci, nátlaku nebo násilí, vést zdravý život a zapojit se do hospodářství a do sociálního a politického života. K tomu je třeba přístupu ke kvalitním a cenově dostupným komplexním informacím týkajícím se sexuálního a reprodukčního zdraví, ke vzdělání, a to včetně komplexní sexuální výchovy, a ke zdravotnickým službám.

V roce 2017 došlo k úmrtí 295 000 matek během těhotenství a porodu nebo v jejich důsledku. K 94 % případů došlo v prostředí s nízkými zdroji. U dospívajících dívek ve věku 15 až 19 let jsou komplikace související s těhotenstvím a porodem celosvětově hlavní příčinou úmrtí Škodlivé genderové normy a stereotypy brání v přístupu k plánování rodiny, a to prostřednictvím právních překážek nebo komunitního tlaku, obtěžování a zneužívání, zatímco odpor vůči genderové rovnosti ohrožuje těžce vydobytý pokrok i stávající právní předpisy. Činnost EU by měla přispět k: ·vzniku příznivého právního, politického a společenského klimatu, které chrání sexuální a reprodukční zdraví a práva žen a dívek a zlepšuje jejich přístup k službám a informacím v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví, včetně prevence a léčby HIV/AIDS, ·odstranění škodlivých postupů, jakými jsou mrzačení ženských pohlavních orgánů, dětské, předčasné a nucené sňatky nebo interrupce na základě pohlaví plodu, a to prostřednictvím podpory iniciativ na úrovni dané země a regionálních a globálních iniciativ, ·zlepšení služeb v humanitárním prostředí, a to včetně porodní péče, poskytování balíčku minimálních počátečních služeb, prevence HIV/AIDS, péče v oblasti reprodukčního zdraví, péče o zdraví matky a novorozence, plánování rodiny a řešení zvláštních výživových potřeb a forem zranitelnosti. 3.3Posílení hospodářských a sociálních práv a posílení postavení dívek a žen Ženy a muži v celé své rozmanitosti by měli mít rovné příležitosti, rovný přístup k zaměstnání, důstojné práci a stejné odměně za stejnou práci, aby mohli být hospodářsky nezávislí. Ženy a muži by dále měli rovným dílem sdílet odpovědnost za péči a mít přístup k odpovídající sociální ochraně, veřejným službám a finančním a obchodním příležitostem. Vedle toho je třeba zajistit pro ženy a dívky příznivé podmínky, jako je například přístup k bezpečné, cenově dostupné a přístupné veřejné dopravě a jiným možnostem mobility ve venkovských i městských oblastech. Posílení hospodářského postavení žen je klíčem ke snížení chudoby a k dosažení inkluzivního a udržitelného růstu v rámci Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. Podle odhadů může podpora genderové rovnosti do roku 2025 přispět k celosvětovému HDP částkou zhruba 11 až 21 bilionů EUR Posílení ekonomického postavení Pokrok při překonávání celosvětových genderových rozdílů, pokud jde o míru ekonomické aktivity, stagnuje . Rozdíly v platech a příjmech představují další faktor nadále znevýhodňující ženy . Předpisy a postupy týkající se vlastnictví majetku, přístupu k bankovním úvěrům, dědických práv a přístupu k dokladům totožnosti často diskriminují ženy a omezují jejich přístup ke zdrojům a finančním prostředkům. V tomto ohledu je rovněž důležité posílení ekonomického postavení migrantek v EU. Akční plán EU pro integraci a začleňování zahrnuje opatření podporující posílení ekonomického postavení žen. V roce 2020 bylo na trhu práce méně než 50 % žen ve srovnání s 76 % mužů, což celosvětově vedlo k genderovým rozdílům ve výši 27 procentních bodů Ženy celosvětově vykonávají 76,2 % z celkového počtu hodin neplacené péče a domácích prací, což podrývá jejich vyhlídky v oblasti vzdělávání a na trhu práce Ženy jsou také postiženy důsledky pandemie COVID-19, jelikož jsou neúměrně zastoupeny v odvětvích negativně zasažených touto krizí, v nejistých a neformálních zaměstnáních či v odvětví péče (např. vzdělávání, sociální práce a zdravotnictví, nebo práce v cizí domácnosti). Kromě toho také nesou stále větší zátěž v podobě vykonávání neplacené péče. Tato skutečnost podtrhuje naléhavou potřebu přijmout nediskriminační a inkluzivní systémy sociální ochrany, podpořit formální zaměstnávání, zajistit pracovní práva a nároky i pracovnicím v neformálních a nejistých zaměstnáních a zvláštní pozornost věnovat zlepšení pracovních podmínek a platů pracovnic v odvětví péče. Činnost EU by měla přispět k: ·podpoře důstojné práce, stejné odměny a pracovních práv a přechodu žen do formální ekonomiky, a to mimo jiné zmírněním segregace na trhu práce, podporou žen ve vedoucích úlohách a zvýšením jejich vyjednávací síly v rozhodování o ekonomických záležitostech a záležitostech týkajících se domácnosti a v sociálním dialogu, a to v odvětvích, kde pracují většinou ženy, včetně domácích prací, jakož i v netradičních odvětvích, ·vytvoření prostředí příznivého pro hospodářské činnosti žen a jejich přístup k výrobním zdrojům a ekosystémovým službám, a to včetně přístupu žen k půdě, činnostem využívajícím mořské zdroje, remitencím, technologiím a finančním prostředkům, jakož i přístupu k dokladům totožnosti a kontrole nad mobilitou, včetně přístupu k bezpečným a cenově dostupným způsobům dopravy, ·podpoře univerzálních systémů sociální ochrany a k uznání, omezení a přerozdělení neplacené péče a domácích prací, a to poskytnutím větší podpory pro genderové rozpočtování, ·zpochybnění genderových norem v domácnostech a na trhu práce, uznání odpovědnosti mužů a chlapců a k podpoře vývoje právních předpisů, jako je například zavedení placené otcovské dovolené, ·podpoře podnikání žen a podniků vedených ženami včetně sociálního podnikání a k podpoře jejich přístupu k finančním prostředkům, a to vytvořením inovativních investičních systémů prostřednictvím EIP s cílem řešit neschopnost trhu zapojit ženy a podporovat vytváření malých a středních podniků. Další cílené opatření bude zahrnovat služby rozvoje podnikání a podporu zaměstnanosti, a to i pro ženy v podmínkách obnovy po konfliktu a ženy nuceně vysídlené, ·podpoře a posílení postavení žen z řad migrantů, aby mohly přispívat k udržitelnému rozvoji v zemích původu a v tranzitních a cílových zemích, a to prostřednictvím remitencí, dovedností a vědomostí, ·podpoře genderové rovnosti prostřednictvím obchodní politiky, a to i prostřednictvím jednání EU se Světovou obchodní organizací a její činnosti v oblasti iniciativy pomoc na podporu obchodu (Aid for Trade) a zajištěním masivního využívání posouzení dopadu na udržitelnost v rámci obchodních iniciativ a přezkumů politik. Podpora genderové rovnosti ve vzdělávání Celosvětový pokrok, pokud jde o rovné zastoupení dívek a chlapců ve školní docházce v rámci základních a středních škol, dosud nevedl k vymýcení genderových rozdílů ve školní docházce a vzdělávání. 2 ze 3 dospělých negramotných osob, kterých je na světě celkem 740 milionů, jsou ženy V roce 2016 navštěvovalo 335 milionů dívek základní nebo střední školu, aniž by měly k dispozici vodu a mýdlo Pouze zhruba 30 % studentek vysokoškolského vzdělávání si zvolí studijní obory STEM (přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika)

Přístup dívek ke vzdělání je omezen nedostatečným pokrokem při zajišťování jejich sexuálního a reprodukčního zdraví a práv, vzdělávacími prostředími, která nejsou bezpečná, a absencí odpovídajících hygienických zařízení. Odhad OSN z roku 2016 ukázal, že 246 milionů dětí po celém světě zažívá genderově podmíněné násilí související se školní docházkou, přičemž tímto problémem jsou postiženy zejména znevýhodněné dívky a děti. Procento dívek, které dokončí střední vzdělání (o 36,9 % nižší než u chlapců), je ovlivněno dětskými, předčasnými a nucenými sňatky a předčasným těhotenstvím, což omezuje jejich potenciál, pokud jde o výdělek, a také jejich rozhodovací pravomoci. Každý další rok základní školy zvyšuje výslednou mzdu dívek o 10 až 20 %. Absence přístupu ke vzdělání dále zvyšuje rozdíly, pokud jde o dívky se zdravotním postižením. Genderové stereotypy omezují ambice dívek v oblasti vědeckých a inženýrských profesí a chlapce odrazují od vykonávání zaměstnání v odvětví péče. Brání rovněž tomu, aby se ženy dostávaly do vedoucích pozic, a to včetně vzdělávání, přestože většina učitelů jsou ženy. V situacích ovlivněných krizí, a to včetně globální krize způsobené pandemií COVID-19, zvyšuje uzavření škol riziko dětské práce, domácího násilí, sexuálního vykořisťování, předčasného těhotenství a dětských, předčasných a nucených sňatků. Dívkám se dostává méně dálkového vzdělávání, protože v porovnání s chlapci mají menší přístup k internetu (celosvětově o 17 %) a k technologiím mobilních telefonů (26 %). Polovina dívek z řad uprchlíků, které navštěvovaly střední školu, se po pandemii COVID-19 do škol nevrátí. V humanitární oblasti se rozpočet EU na vzdělávání v mimořádných situacích výrazně zvýšil z 1 % v roce 2015 na 10 % v roce 2019, což představuje více než 450 milionů EUR pro více než 8,5 milionu dívek a chlapců v 59 zemích světa. Tím jde EU příkladem a podporuje vzdělávání v zájmu míru a ochrany. Nestačí se soustředit jen na rovné zastoupení obou pohlaví – důraz je třeba klást na to, jak může vzdělávací systém prosazovat genderovou rovnost. Činnost EU by měla přispět k: ·podpoře genderové rovnosti v kvalitním, cenově dostupném a inkluzivním vzdělávání na všech úrovních a jeho prostřednictvím, a to tak, že se v krizových situacích zachová financování vzdělávání ve výši 10 % rozpočtu na humanitární pomoc a že se zvýší celkové financování vzdělávání, ·budování silnějších, genderově citlivých vzdělávacích systémů za účelem podpory genderové rovnosti a dosahování rovnějších výsledků ve vzdělávání u dívek a chlapců, a to prostřednictvím bezpečných a zdravých vzdělávacích prostředí, náboru učitelů, odborné přípravy a profesního rozvoje, školních osnov a vzdělávacích materiálů a práce s rodiči a komunitami, · zvýšení investic do vzdělání dívek s cílem dosáhnout rovného přístupu ke všem formám vzdělávání a odborné přípravy, a to včetně přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky, počítačové gramotnosti a dovedností a technického a odborného vzdělávání a přípravy, ·zlepšení přístupu ke komplexní sexuální výchově pro dospívající děti, které navštěvují školu, i pro ty, které školu nenavštěvují, ·přijetí důkladných opatření pro boj proti genderovým stereotypům, diskriminačním sociálním normám a genderově podmíněnému násilí souvisejícímu se školní docházkou, a to jak ve vzdělání, tak i jeho prostřednictvím. Podpora všeobecného přístupu ke zdraví Systémy veřejného zdravotnictví jsou nedostatečně financovány, což má významný vliv na služby poskytované dívkám a ženám. Nejméně 50 % celosvětové populace nemá přístup k potřebným zdravotnickým službám, přičemž přibližně 1 ze 3 vdaných žen v rozvojových zemích uvádí, že nemá žádnou nebo jen malou možnost mluvit do své vlastní zdravotní péče Krize způsobená pandemií COVID-19 ještě více ohrozila poskytování základních zdravotnických služeb a přístup k bezpečným léčivým přípravkům a vakcínám, což vedlo k nárůstu úmrtí matek a nechtěných těhotenství. V kontextu pandemie jsou ženy jakožto pracovnice a poskytovatelky péče v první linii často vystaveny vyššímu zdravotnímu riziku. Přesun zdrojů ve zdravotnictví na zvládání pandemie COVID-19 výrazně postihl služby v oblasti prevence a léčby HIV a vedl k nárůstu stigmatizace a diskriminace osob žijících s HIV, a zvláště pak žen. Ženám a dívkám se zdravotním postižením hrozí zvýšené riziko kvůli nedostupnosti informací o prevenci a pomoci a akutním překážkám bránícím v přístupu ke zdravotní péči nebo základním službám v oblasti zásobování vodou, sanitárních zařízení a hygieny. Trvalé financování všeobecné zdravotní péče včetně služeb týkajících se sexuálního a reprodukčního zdraví a práv je nyní důležitější než kdy jindy. Činnost EU by měla přispět k: ·podpoře všeobecné zdravotní péče prostřednictvím udržitelných a odolných systémů zdravotnictví a rovného přístupu k základním službám a informacím, a to včetně služeb týkajících se sexuálního a reprodukčního zdraví a práv, péče o matky a kapacit pro zvládání přenosných i nepřenosných nemocí, se zvláštním zaměřením na ženy a dívky se zdravotním postižením; zohlednit je třeba omezený přístup k péči v důsledku pandemie COVID-19, ·zajištění dostupnosti diagnostiky COVID-19, příslušných očkovacích látek a léčby pro ženy a rovného přístupu žen k nim, ·zvýšení přístupu k vodě a důstojným hygienickým zařízením a k řešení neodpovídajícího řízení menstruační hygieny, a to prostřednictvím zvyšování povědomí o této problematice, podpory programů hygieny ve školách a zajištěním hygienických zařízení ve školách, ·výživovým programům včetně programů v humanitárních prostředích, a to zejména pro těhotné a kojící ženy a pro děti mladší pěti let. 3.4Prosazování rovné účasti a vedení Ženy a dívky by se měly za rovných podmínek účastnit činností ve veřejné a soukromé sféře, aby bylo dosaženo fungující demokracie a hospodářství a aby byla zajištěna lidská práva pro všechny. To totiž přináší značné výhody pro společnost jako celek – počínaje posílením důvěryhodnosti demokratických institucí až po nižší výskyt státem páchaného násilí. Přesto jsou ženy nadále nedostatečně zastoupeny mezi voliči, politickými vůdci a volenými úředníky a jako oficiální míroví vyjednavači a mediátoři. Změna na volených pozicích a v rozhodovacích orgánech je na všech úrovních pomalá. Přestože přibližně 39 % zemí zavedlo kvóty pro zastoupení žen v parlamentech nebo v politických stranách, jejich provádění brání faktory, jako jsou genderové stereotypy, struktury politických stran a nedostatek politického financování. Ženy představují přibližně 25 % poslanců parlamentů po celém světě, což představuje pomalý nárůst z původních 11,3 % Mezi lety 1992 a 2018 tvořily ženy pouze 13 % vyjednavačů, 6 % mediátorů a 6 % signatářů v rámci důležitých mírových procesů Ženy ve veřejné sféře včetně političek, novinářek a aktivistek jsou v kontextu zmenšujícího se veřejného prostoru často terčem genderově podmíněného násilí, a to včetně různých forem násilí na internetu, a dokonce i femicidy. Politicky motivované útoky na ženy jsou na vzestupu téměř ve všech regionech, přičemž v roce 2019 dosáhly rekordní výše . Šetření z roku 2016 týkající se političek z 39 zemí dospělo k závěru, že 82 % z nich zažilo psychické násilí a 44 % čelilo hrozbám násilí. Současně s tím však nová hlasitá generace mladých aktivistek z řad žen a dívek začala upozorňovat na širokou škálu témat včetně posílení postavení žen a dívek. Měla by jim být poskytnuta platforma, kde by mohly promlouvat a angažovat se. Činnost EU by měla přispět k: ·zvýšení úrovně účasti a zastoupení žen v politice a ve vedoucích politických funkcích, v procesech správy a řízení a ve volebních procesech na všech úrovních, a to prostřednictvím podporování programů týkajících se demokracie a řízení a správy a prostřednictvím reforem veřejné správy, ·posílení kapacity žen jakožto politických lídrů ve vládách a parlamentech, a to prostřednictvím vzdělávacích programů, ženských skupin a podpory genderově citlivých legislativních procesů a rozpočtování a podpory programů pro mladé lídry, ·podpoře občanské angažovanosti žen a dospívajících dívek, a to i v rámci partnerství s mládežnickými organizacemi, zintenzivnění podpory organizací monitorujících parlamenty, které jsou vedeny mladými lidmi nebo v nichž se mladí lidé angažují, a k propojení EU a zástupců partnerských zemí, ·omezení genderových stereotypů ve sdělovacích prostředcích, a to ve spolupráci s audiovizuálním odvětvím a sdělovacími prostředky, a k posílení postavení a podpoře práv žen jakožto konzumentek a tvůrkyň informací a jakožto podnikatelek a osob s na rozhodovacích pozicích v tomto odvětví , ·posílení rovnosti v oblasti právní způsobilosti a v přístupu žen ke spravedlnosti, a to prostřednictvím podpory úsilí na místní úrovni a reforem právních a soudních systémů, ·podpoře příznivého a bezpečného prostředí pro občanskou společnost, organizace bojující za práva žen a dívek, obránce ženských práv, mírotvůrce, novinářky a zástupce původních obyvatel, a to včetně internetového prostředí. Součástí posílení ochranných mechanismů a podpory žen ve vedoucích úlohách bude vytvoření globálních a regionálních center, hájení zájmů a úkony, které dokumentují porušování práv těch, kteří bojují za práva žen. 3.5Začleňování agendy žen, míru a bezpečnosti Ve 21. století jsou katastrofy a lidmi způsobené pohromy včetně konfliktů složitější a dlouhodobější a stále více souvisí s globálními výzvami, jako jsou změna klimatu, zhoršování životního prostředí, vysídlování a v nedávné době také pandemie. Účinek pandemie COVID-19 dokládá, jak je při řešení narůstajícího počtu násilných hrozeb zásadní agenda žen, míru a bezpečnosti a zapojení žen prostřednictvím propojení bezpečnosti a genderové rovnosti.

Konflikty, krize a nestabilita brzdí pokrok na cestě k dosažení udržitelného míru a bezpečnosti a ke splnění cílů udržitelného rozvoje. Agenda žen, míru a bezpečnosti se zaměřuje na souvislosti mezi genderovou nerovností a konfliktem a na to, jak se vzájemně posilují, a zdůrazňuje nutnost uvědomit si, že genderová nerovnost je základní příčinou a hnací silou konfliktů a nestability. Nerovnosti ve spojení s tím, že jsou ženy připraveny o podíl na moci, příležitosti, služby a bezpečnost, vytvářejí úrodnou půdu pro konflikty a genderově podmíněné násilí, zejména jsou-li doprovázeny slabou kapacitou nebo legitimitou státu. Preventivní opatření by měla přijmout přístup založený na rizicích, potřebách a právech. Ženy jsou v těchto situacích často oběťmi, ne však vždy; zastávají celou řadu různých a rozmanitých úloh jako bojovnice, upevňovatelky míru, mediátorky, političky, podnikatelky a aktivistky. Počet žen zapojených do mírových procesů zůstává nízký, a to navzdory globálním, regionálním a vnitrostátním závazkům, a mnoho mírových dohod dokonce ani nezahrnuje ustanovení týkající se genderu, která by odpovídajícím způsobem řešila potřeby žen. Větší zapojení žen do všech záležitostí souvisejících s mírem a bezpečností představuje pro EU prioritu. EU bude na základě strategického přístupu EU k agendě žen, míru a bezpečnosti provádět svůj akční plán týkající se agendy žen, míru a bezpečnosti, který stanoví jasné cíle a kritéria pro jejich splnění, a to v prioritních oblastech týkajících se: i) prevence; ii) ochrany; iii) pomoci a obnovy a tří zastřešujících a průřezových zásad iv) účasti; v) začleňování genderového hlediska a vi) nutnosti jít příkladem. Cílů EU v rámci agendy žen, míru a bezpečnosti by mělo být dosaženo mimo jiné prostřednictvím politického a diplomatického zapojení vedoucích představitelů EU, začleněním genderového hlediska a zajištěním toho, že se ženy zapojí do všech kontextů souvisejících s mírem a bezpečností a zaujmou vedoucí pozice. Je rovněž třeba přijmout konkrétní opatření, a to včetně cílené odborné přípravy určené armádě, soudnictví a bezpečnostním silám. Budou využity součinnosti mezi agendou žen, míru a bezpečnosti a ostatními tematickými prioritami. Monitorování agendy žen, míru a bezpečnosti a podávání zpráv o této agendě bude uvedeno v soulad s akčním plánem GAP III, a to také proto, aby byl politický rámec EU týkající se agendy žen, míru a bezpečnosti plně začleněn do celkového politického rámce EU týkajícího se genderové rovnosti. Činnost EU by měla přispět k: ·podpoře a organizaci budování kapacit a poradenství v oblasti vedoucí úlohy žen, které se bude týkat vyjednavaček a mediátorek, a to za účelem zlepšení jejich účinnosti a kvality jejich zapojení do mírových procesů, ·činnostem směřujícím k dosažení alespoň 33% zapojení žen do všech činností a projektů EU souvisejících s mírovými procesy, ·zřízení a institucionalizaci konzultačních mechanismů v souvislosti se všemi otázkami týkajícími se konfliktů společně s aktivistkami na místní úrovni a s organizacemi občanské společnosti, a to jak v členských státech, tak v prostředích poznamenaných konfliktem, kde působí mise a operace SBOP, ·zavedení povinné odborné přípravy týkající se začleňování genderových hledisek pro všechny zaměstnance v ústředích, delegacích EU, misích a operacích SBOP atd., ·prosazování a podpoře inkluzivních politik/činností napříč celou agendou žen, míru a bezpečnosti s plnou a rovnoprávnou účastí, a to také ze strany mužů a chlapců, ·podpoře posílení právního státu, systému trestního soudnictví prostřednictvím přechodného soudnictví a restorativní justice a k podpoře reformy bezpečnostního sektoru s cílem ukončení beztrestnost pachatelů trestných činů souvisejících se sexuálním násilím a násilím na základě pohlaví, ·podpoře poskytování lékařské, psychosociální, právní a bezpečnostní podpory všem obětem/přeživším sexuálního násilí a/nebo genderově podmíněného násilí / sexuálního násilí a násilí na základě pohlaví souvisejícího s konflikty. 3.6Řešení výzev a využívání příležitostí, které nabízí ekologická a digitální transformace Prosazování spravedlivé a inkluzivní ekologické transformace Ženy a dívky v rozvojových zemích představují skupinu obzvláště postiženou dopady změny klimatu a zhoršování životního prostředí, jako jsou například úbytek ekosystémů, ztráta přístupu ke klíčovým přírodním zdrojům, podvýživa a respirační onemocnění, nemoci související s vodou a nemoci přenášené vektory. Ženy představují 80 % osob vysídlených v důsledku dopadů změny klimatu U chudých žen a dětí je až 14krát větší pravděpodobnost než u mužů, že budou zabity v důsledku katastrofy způsobené změnou klimatu, jako jsou například hurikány nebo povodně V rozvojových zemích tvoří ženy v průměru 43 % pracovníků v zemědělství, ale méně než 15 % všech majitelů zemědělské půdy Ženy hrají zásadní roli při zmírňování dopadů změny klimatu, přizpůsobování se této změně a při ochraně životního prostředí, jelikož jsou primárními uživateli a správci přírodních zdrojů. Nemohou se však rovnoměrně se podílet na souvisejících řídicích procesech, a to z mnoha důvodů včetně škodlivých genderových norem, neodpovídajících právních rámců a omezeného přístupu ke vzdělání a k vlastnictví půdy. Aktivistky po celém světě však prosazují environmentální práva a mladé ženy přebírají vedoucí úlohu v prosazování změny. EU je odhodlána angažovat se v oblasti genderového rozměru zhoršování životního prostředí a změny klimatu, a to i pokud jde o nestabilní situace, přičemž má na paměti zvláštní potřeby a úlohy žen patřících k původním obyvatelům, které jsou přímo závislé na přírodních zdrojích. Činnost EU by měla přispět k: ·prosazování zapojení a vedoucí úlohy žen a dívek, aby bylo zajištěno přijetí genderově citlivých strategií týkajících se zmírňování dopadů změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu a snižování rizika katastrof a inkluzivní a udržitelné řízení přírodních zdrojů, ·podpoře ženských sítí v odvětvích ekologické transformace, jako jsou například udržitelné obhospodařování lesů, zemědělství a energetika, ·budování kapacit, financování a podpoře investic do genderově citlivých vnitrostátních strategií a akčních plánů týkajících se klimatu, životního prostředí a snižování rizika katastrof, ·podpoře podnikatelek a zaměstnávání žen v oblasti zelené a modré ekonomiky a oběhového hospodářství včetně ekologických řešení pro účely vaření, udržitelné energie a udržitelného rybolovu, a to prosazováním genderově transformativního přístupu k zemědělství a potravinovým systémům založeného na i) budování kapacit ve prospěch venkovských žen; ii) politických reformách, jejichž cílem je spravedlivější regulace vlastnických vztahů k půdě a řízení přírodních zdrojů, a iii) posílení hospodářského postavení a přístupu k finančním prostředkům, ·zlepšování shromažďování údajů týkajících se genderově diferencovaných dopadů změny klimatu a zhoršování životního prostředí, které budou sloužit jako podklad pro genderově citlivé politiky a opatření. Využití příležitostí pro posílení postavení žen, jež nabízí digitalizace Prosazování rovného přístupu žen k nevyužitému potenciálu digitálních technologií je ústředním prvkem digitální strategie EU a udržitelného růstu. Pokud by se podařilo přivést dalších 600 milionů žen po celém světě na internet, vedlo by to k nárůstu HDP až o 13 miliard EUR, což by znamenalo přínos pro veřejné zdraví, vzdělávání, zaměstnávání a podnikání žen, veřejné blaho a společenský život Digitální technologie a řešení mohou uspíšit pokrok při dosahování genderové rovnosti a posílení postavení žen v oblastech, jako jsou vzdělávání, zaměstnanost, podnikání a předcházení genderově podmíněnému násilí a boj proti němu. Jak ukázala pandemie COVID-19, mohou ženám pomoci zvládnout mimořádné situace, zmírňovat společenské a hospodářské důsledky a přispět k budování odolnosti. Elektronické služby, například digitální finanční služby, mohou vytvářet příležitosti pro posílení hospodářského postavení žen, jelikož zlepšují jejich přístup k finančním službám a jejich využívání.

Digitální propast, tj. rozdíl mezi těmi, kteří mají přístup k digitálním technologiím a připojení, a těmi, kteří tento přístup nemají, ovlivňuje schopnost lidí zapojit se a využít příležitosti, jež přináší digitální éra. Tato propast se značně liší napříč zeměpisnými regiony a mezi ženami a muži. Ženy žijící ve venkovských nebo odlehlých oblastech zažívají trojnásobnou diskriminaci (digitální, genderovou a venkovskou) a čelí obrovským překážkám, pokud jde o přístup a využívání digitálních technologií, a to kvůli jejich cenové nedostupnosti, nízké digitální gramotnosti a sociálním normám. Digitalizace kromě toho přináší také nová rizika a výzvy pro genderovou rovnost, které souvisejí například s případnými genderovými předsudky umělé inteligence nebo s nárůstem genderově podmíněného násilí. V zemích s nízkými a středními příjmy vlastní mobilní telefon o 165 milionů méně žen než mužů. Internet využívá 48 % žen ve srovnání s 58 % mužů. Ženy jsou nedostatečně zastoupeny v profesích v oblasti IKT: muži mají 4krát větší pravděpodobnost, že se stanou odborníky v oblasti IKT. 52 % mladých žen a dívek zažilo zneužívání na internetu, a to včetně výhružných zpráv, sexuálního obtěžování a sdílení soukromých fotografií bez souhlasu EU by měla pokračovat v odstraňování strukturálních překážek, které jsou základem digitální propasti mezi ženami a muži a podporovat inkluzivní a spravedlivou digitální transformaci. To zahrnuje prosazování genderově citlivého participačního přístupu v rozvojových politikách, projektech a programech, které podporují digitální transformaci v partnerských zemích. Činnost EU by měla přispět k: ·prosazování politické a regulační reformy v partnerských zemích, která zajistí, že digitální transformace je v souladu s přístupem EU zaměřeným na lidi, že je přínosná pro všechny a že současně chrání lidská práva na internetu i mimo něj a že zajišťuje bezpečný a zabezpečený kybernetický prostor, v němž jsou údaje chráněny v souladu s normami EU (např. nařízení GDPR), ·zlepšení přístupu žen a dívek k cenově dostupnému, přístupnému, bezpečnému a zabezpečenému digitálnímu připojení, které sahá i do venkovských a odlehlých oblastí, ·prosazování digitální gramotnosti dívek v rámci vzdělávání, jakož i digitálních dovedností pro zaměstnání a podnikání při současném napravování genderových norem a stereotypů, které ženy a dívky odrazují od technologií, ·podpoře digitálních inovátorek a podnikatelek napříč různými průmyslovými ekosystémy za účelem vybudování inkluzivní digitální ekonomiky, například prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, jako je Mezinárodní finanční korporace, s cílem překlenout digitální propast mezi ženami a muži ve velkých technologických společnostech, ·podpoře poskytování veřejných a soukromých služeb prostřednictvím genderově citlivých digitálních kanálů, technologií a služeb (např. e-government, digitální finanční služby), které posílí začlenění a zapojení dívek a žen v rámci společnosti. 4.EU jde příkladem „Změna institucionální kultury“ iniciovaná akčním plánem GAP II přinesla významný, leč nerovnoměrný pokrok. V rámci akčního plánu GAP III je EU odhodlána výrazně pokročit a posílit svou schopnost, pokud jde o dosažení genderové rovnosti a posílení postavení žen, které by se mělo stát kolektivní odpovědností všech zaměstnanců EU. Tato transformace vyžaduje genderově citlivé vedení a dostatečnou institucionální kapacitu. Vedoucí představitelé EU včetně vedoucích delegací EU musí prosazovat genderovou rovnost a posílení postavení žen jako nedílnou součást svého jmenování a posouzení výkonnosti a nadále prosazovat institucionální „kulturu genderové rovnosti“. Je třeba zvýšit institucionální kapacitu a odpovědnost v rámci všech vnějších generálních ředitelstvích Komise, Evropské služby pro vnější činnost, delegací EU a misí a operací společné bezpečnostní a obranné politiky. Musí být k dispozici genderoví odborníci a musí mít takové postavení, aby mohli podávat zprávy nejvyšším rozhodovacím orgánům. V rámci akčního plánu GAP II měla zásadní význam kontaktní místa/osoby pro genderové otázky, které uvedly do pohybu „změnu institucionální kultury“, což přispělo k dosažení skutečného pokroku. Jejich kapacita a úloha budou posíleny, a to i tím, že jim budou nabídnuty příležitosti a nástroje týkající se vědomostí a jejich síť bude posílena. Rovněž se doporučuje, aby byli jmenováni vyšší poradci v oblasti genderu, kteří budou podporovat vedoucí představitele a zaměstnance, zajišťovat, aby genderová rovnost zaujímala v agendě čelné místo, a prosazovat klíčové iniciativy. Všechny příslušné útvary budou v rámci výročních zpráv o činnosti každoročně předkládat zprávu o zvyšování povědomí o genderové rovnosti, která bude rovněž součástí jejich pracovních plánů pro rovnost. EU je rovněž odhodlána dosáhnout významného pokroku v oblasti rovného zastoupení žen a mužů ve vedoucích pozicích, a to v souladu se strategií EU pro rovnost žen a mužů. Jak bylo oznámeno v politických směrech předsedkyně von der Leyenové, do konce funkčního období této Komise budou muži a ženy na vedoucích pozicích zastoupeni v poměru 50/50. ESVČ se rovněž aktivně snaží o zvýšení genderové vyváženosti na úrovni vedení. Klíčovou prioritou je povzbudit členské státy k tomu, aby nominovaly kandidátky na všechny pozice v rámci ESVČ, a to včetně pozic vedoucích osob a jako vedoucí misí a operací SBOP. Kromě toho byla interně provedena i série opatření za účelem zlepšení genderové vyváženosti na všech úrovních. Vedení bude absolvovat povinné školení v oblasti genderové rovnosti a provádění akčního plánu GAP III. Prosazování genderové rovnosti by mělo být zahrnuto do seznamu klíčových způsobilostí pro všechny vedoucí a manažerské pozice. Klíčové je zlepšit vědomosti a odborné znalosti o rovnosti žen a mužů ve všech odvětvích a na všech úrovních, zejména pokud jde o delegace EU a velvyslanectví členských států na úrovni jednotlivých zemí. To bude zahrnovat: a)komplexní vzdělávací program, který bude vycházet z analýzy potřeb v oblasti odborné přípravy, a další opatření pro budování kapacit; b)zdroje na výzkum, analýzu a odborné znalosti, a to včetně technické pomoci v rámci programů týkajících se začleňování genderového hlediska a provádění akčního plánu GAP III; c)sdružování zdrojů a sdílení vědomostí s členskými státy EU a mezinárodními organizacemi. 5.Předkládání zpráv a sdělování výsledků