[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 24.5.2006

KOM(2006) 246 v konečném znění

SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU

Zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství

OBSAH

1. Úvod 3

2. Prognózy a řízení rybolovných práv 4

2.1. Poradenské metody a potřebné údaje 4

2.2. Současný postup 4

2.3. Názory zúčastněných stran 6

3. Doporučení pro zlepšení systému 6

3.1. Změny rybářského hospodářského roku 6

3.2. Změny v časovém rozvržení vědeckého hodnocení stavu populace 7

3.3. Záležitosti týkající se třetích zemí 7

3.4. Dřívější termín pro konzultace se zúčastněnými stranami v EU, pokud jde o rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu 8

3.5. Změny v časovém rozvržení legislativních návrhů a rozhodnutí 9

3.6. Oddělení nařízení upravujících kvóty od jiných nástrojů řízení 10

4. Závěr: nový harmonogram diskuse v oblasti řízení rybolovu 11

ÚVOD

Aby bylo zajištěno „široké zapojení zúčastněných osob na všech stupních politiky, od jejího vzniku až po její provedení“ (čl. 2 odst. 2 nařízení Rady č. 2371/2002), je potřeba změnit současné postupy přijímání každoročních rozhodnutí týkajících se řízení rybolovu Společenství.

Rybolovná práva dostupná rybářům Evropského společenství jsou obvykle stanovená každoročně na jednání Rady pro zemědělství a rybolov na konci prosince. Přijaté nařízení vstupuje v platnost dne 1. ledna následujícího roku a obsahuje rozhodnutí stanovující celkové přípustné odlovy (total allowable catches, TAC) a kvóty dostupné členským státům, povolenou intenzitu rybolovu podle typu lovného zařízení a oblasti rybolovu a některá technická opatření týkající se lovného zařízení povoleného k používání v daném roce.

V souladu se Smlouvami se rozhodnutí Rady zakládá na návrhu Komise. Až dosud zveřejňovala Komise svůj návrh na konci roku, aby bylo možné zohlednit nejnovější vědeckotechnické informace. V důsledku tohoto časového harmonogramu je pro konzultace se zúčastněnými stranami k dispozici jen velmi omezené období.

Snížený stav mnoha populací ryb v poslední době vyvolává potřebu širších opatření pro zachování. Pouhá snížení TAC se ukázala jako nedostatečná a vyvstala potřeba přijmout balíček opatření zahrnujících řízení intenzity rybolovu, technická opatření a ustanovení o kontrolách a inspekcích. Ukázalo se, že vymezení takových opatření během krátkého časového rámce výše uvedeného každoročního procesu rozhodování je obtížné.

Komise vedla v roce 2005 neformální konzultace se zúčastněnými stranami a členskými státy o alternativních pracovních metodách pro přípravu rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu Společenství. Mnohé členské státy byly připraveny zvážit změny, ačkoliv většina se zdráhala změnit období, na které se vztahují TAC. Komise byla vyzvána, aby prozkoumala, zdali je možné získat vědecká doporučení v oblasti řízení rybolovu dříve v průběhu roku. Mnohé členské státy podpořily Komisi v časném zapojení do diskuse s regionálními poradními sbory, pokud jde o rozhodnutí týkající se rybolovných práv. Některé členské státy se však domnívaly, že časový tlak ve stávajícím systému napomáhá tomu, aby rozhodnutí byla dosažena účinným způsobem.

Komise již podnikla kroky k tomu, aby se rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu nehromadila na konci roku. V roce 2005 předložila v dřívějším časovém termínu samostatný návrh týkající se TAC pro populace v Baltském moři. V rámci přípravy rozhodnutí v oblasti řízení intenzity rybolovu, stanovení TAC a související problematiky byly během roku se členskými státy vedeny odborné diskuse. TAC pro hlubinné druhy jsou již stanoveny ve zvláštním nařízení vždy na dvouleté období.

Je zapotřebí dosáhnout dalších zlepšení, zejména proto, aby bylo možné vést se zúčastněnými stranami smysluplnou konzultaci. Tento dokument navrhuje novou pracovní metodu pro přípravu rozhodnutí Rady týkajících se ročních rybolovných práv a souvisejících podmínek v rámci Společenství. Cílem je zlepšit proces konzultací se zúčastněnými stranami, jakož i dosáhnout lepší koordinace mezi Komisí, členskými státy a vědeckými poradci v oblasti dlouhodobých cílů řízení rybolovu a prostředků pro dosažení těchto cílů, a to před tím, než Komise předloží návrhy ročního řízení rybolovu. Časový harmonogram pro předložení návrhů Komise bude rovněž pozměněn, alespoň částečně.

Intenzivnější konzultace se zúčastněnými stranami neovlivní právo iniciativy Komise. Cílem takové konzultace je zlepšit vědomostní základ pro návrh Komise a získat doporučení od zúčastněných stran.

Prognózy a řízení rybolovných práv

Poradenské metody a potřebné údaje

Poradenský systém a systém řízení, který se ve Společenství v odvětví rybolovu všeobecně používá, byl vyvinut při vzniku společné rybářské politiky na počátku 80. let. Tehdy se populace ryb nepovažovaly za ohrožené a hlavním problémem nebylo ani tak řízení udržitelného rozvoje rybolovu, jako spíše prognóza krátkodobého odlovu, který mohl být u každé populace ryb proveden, s cílem určit vnitrostátní kvóty a relativní stabilní podíly.

Doporučení v oblasti krátkodobých „možností odlovu“ poskytovaná vědeckými orgány jako například ICES odrážela tuto koncepci a byla formulována s ohledem na předpokládaný odlov, který se prováděl v rámci nezměněné intenzity rybolovu tak dlouho, dokud objem populace neklesl pod minimální biologickou úroveň.

S rozvojem preventivního přístupu v oblasti řízení rybolovu bylo po přijetí dohody OSN o stavu překrývajících se ryb v roce 1995 vyžádáno dodání doporučení s ohledem na nejvyšší odlov, který mohl být proveden, aniž by byla krátkodobě dotčena biomasa matečných ryb nebo aniž by stoupala úmrtnost ryb do té míry, která by v dlouhodobém horizontu nadměrně ohrozila populaci matečných ryb. V roce 2002 začlenilo Společenství preventivní přístup, jakož i provádění ekosystémového přístupu v oblasti řízení rybolovu do své rámcového předpisu pro společnou rybářskou politiku. Společenství a jeho členské státy se rovněž v roce 2002 zavázaly, že udrží a obnoví populace na úroveň, která zaručí bohaté úlovky, jak je stanoveno v plánu pro provádění výsledků Světového summitu o udržitelném rozvoji dohodnutém v Johannesburgu v roce 2002.

Současný postup

Tradice Společenství v oblasti řízení rybolovu, která je založena na metodologii krátkodobých prognóz, nechtěně ztížila proces rozhodování.

Zaprvé z toho důvodu, že rozhodnutí jsou zaměřená spíše na kratší časový horizont než na dlouhodobé cíle, a to je překážkou pro řádnou diskusi o dlouhodobém řízení. Tato skutečnost byla uznána v reformním procesu společné rybářské politiky, což vedlo k vytvoření právního základu pro dlouhodobé řízení[1].

Zadruhé vyvstala potřeba co nejpřesnějších krátkodobých prognóz. Z toho důvodu musí být vědecké posudky předkládány na konci roku, aby bylo možné v prognostickém procesu využít nejnovějších informací z průzkumů.

Zatřetí vedl všeobecně vysoký objem rybolovu, zejména v odlovu druhů žijících při dně, k situaci, kdy značná část úlovků v kterémkoliv roce sestává z mladých ryb, které nebyly pro rybolov k dispozici v předchozím roce. To zvýraznilo potřebu pro účely sestavování prognózy úlovku využít průzkumů provedených „na poslední chvíli“.

Začtvrté přežívá rok od roku u mnohých důležitých populací (např. populace tresky v Severním moři, v Kattegatu, v Irském moři a Baltském moři, populace platýse velkého ve Skagerraku a Kattegatu, populace tresky jednoskvrnné v Severním moři, populace sardele v Biskajském zálivu) jen malá část rybích populací. To může způsobit nestabilitu u rybolovných práv, protože míra dorůstání se mezi jednotlivými roky může značně změnit. Například TAC pro tresku jednoskvrnnou v Severním moři byl v letech 1988 – 2005 každoročně pozměněn v průměru o 32 %. Velké výkyvy v rybolovných právech se jen obtížně zvládají, a to s ohledem jak na trh s rybami, tak na zaměstnanost rybářů.

Všechny tyto problémy vedly k tomu, že vědecké analýzy a rozhodnutí týkající se řízení jsou pro většinu rybích populací žijících při dně předkládány v těsném časovému rozvrhu:

- v září jsou dokončeny poslední průzkumy a údaje jsou analyzovány na palubě výzkumných plavidel;

- počátkem října jsou dokončeny vědecké posudky a výsledky jsou předloženy poradnímu výboru pro řízení rybolovu při Mezinárodní radě pro průzkum moří (ICES);

- na konci října vydá ICES doporučení pro své klienty, Evropské společenství, Norsko, Island, Komisi pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) a další;

- v listopadu analyzuje Komise vědecká doporučení, přičemž konzultuje Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství a zúčastněné strany, a rovněž jsou vedena jednání s Norskem a ostatními pobřežními státy ohledně společně spravovaných populací;

- počátkem prosince přijme Komise svůj návrh nařízení o rybolovných právech a členské státy, regionální poradní výbory a zúčastněné strany ho projednávají;

- v polovině prosince je nařízení přijato Radou.

V letech 2004 a 2005 zahájila Komise diskusi s členskými státy a zúčastněnými stranami, týkající se řady technických záležitostí v nařízení o rybolovných právech, již v raném stadiu (od počátku roku). Tato „jednání s předstihem“ se podrobně zabývala například technickými opatřeními, opatřeními pro řízení intenzity rybolovu a oblastmi zákazu rybolovu. Tento proces usnadnil v roce 2005 rozhodování týkající se technických záležitostí, zejména v oblasti provádění řízení intenzity rybolovu.

Názory zúčastněných stran

Regionální poradní výbor pro Severní moře byl konzultován s ohledem na změnu časového rozvrhu každoročního procesu rozhodování. Výbor označil za hlavní problém skutečnost, že by se více času mělo věnovat úvahám o podmínkách, za kterých lze provádět TAC, zejména pokud jde o přechodná technická opatření a systémy řízení intenzity rybolovu.

Poradní výbor pro rybolov a akvakulturu uvedl, že je připraven zvážit změny v časovém harmonogramu nařízení o rybolovných právech za předpokladu, že budou provedeny postupně. Kladně přijal provádění střednědobých strategií (zejména začlenění patnáctiprocentního omezení na odchylky TAC) za širšího zapojení zúčastněných stran a uvedl, že pro některé populace by bylo možné vyžadovat vědecká doporučení méně často a stanovovat TAC na delší období (tato praxe je již běžná u humra severského a hlubinných druhů). Největším problémem pro poradní výbor pro rybolov a akvakulturu, jakož i pro regionální poradní výbor pro Severní moře, bylo zajistit více času pro diskuse o podmínkách provádění TAC, jako například technických opatřeních a podrobnostech provádění řízení intenzity rybolovu. Poradní výbor pro rybolov a akvakulturu nepodpořil rozdělení TAC a kvótového balíčku na dva oddělené prvky a domníval se, že řešení ve formě balíčku předloženého na konci roku zůstane i nadále nevyhnutné.

Poradní výbor pro rybolov a akvakulturu byl připraven zvážit možnost založenou na změně časového harmonogramu rybářského hospodářského roku tak, aby začal například 1. dubna místo 1. ledna, ale souhlasil s Komisí, že to by bylo možné jen tehdy, pokud by i ostatní pobřežní státy souhlasily s pozměněným časovým harmonogramem.

Doporučení pro zlepšení systému

Změny rybářského hospodářského roku

TAC jsou v současnosti jak v EU, tak v sousedních třetích zemích určovány na kalendářní rok od 1. ledna. Bylo by možné změnit toto období řízení tak, aby probíhalo po dobu dvanácti měsíců počínaje jiným datem. To by mohlo přinést některé výhody pro určité populace, u jejichž lovného období nedochází na konci kalendářního roku k přirozené přestávce. Specifické sezónní záležitosti různých odvětví rybolovu jsou však natolik odlišné, že zatímco výše uvedené změny by zmírnily některé problémy časového harmonogramu u některých odvětví rybolovu, u jiných odvětví by naopak mohly vyvolat nové problémy. Bude třeba prozkoumat, zdali bude nutné zavést pro různé populace odlišné rybářské hospodářské roky, aby bylo dosaženo skutečného celkového přínosu. S tím by byly spojeny značné správní náklady. Všeobecně je Komise toho názoru, že pokud by alternativní řešení nabídla rovnocenný výsledek, neměli bychom výše uvedené řešení používat v krátkodobém časovém horizontu.

Změny v časovém rozvržení vědeckého hodnocení stavu populace

Vědecká doporučení v současnosti Komisi poskytuje Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství na základě posudků a doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří. Doporučení jsou předkládána ve dvou různých obdobích:

- v červnu pro hlubinné druhy, populace v Baltském moři a některé populace sledě obecného a šprota obecného;

- v říjnu pro makrelu obecnou, humry a většinu druhů ryb žijících při dně.

Komise zahájila diskusi s Mezinárodní radou pro průzkum moří a Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství o tom, zda lze poskytnout doporučení pro více populací spíše v červnu než říjnu. Bylo by nutné zajistit, aby doporučení pro populace, které jsou loveny společně ve smíšených lovištích, byla poskytována ve stejnou dobu, aby byl zabezpečen soulad. Je rovněž uznávanou skutečností, že poskytnutí doporučení v dřívějším časovém horizontu bude mít v některých případech za následek méně přesnou prognózu, což může být přijatelné. Komise rovněž vznesla dotaz, zda by počínaje rokem 2007 mohla být doporučení poskytována v průběhu roku o něco dříve.

Mezinárodní rada pro průzkum moří provádí podrobné hodnocení možností změn časového horizontu pro posudky a doporučení, aby byly uspokojeny potřeby Komise. Toto hodnocení bude zahrnovat témata, jako jsou například dopady změn s ohledem na ztrátu přesnosti pro různé populace v případech, kdy u víceletého posuzování a řízení jsou doporučení poskytována v raném časovém horizontu; strategičtější poradenské produkty; protokoly pro neplánované aktualizace posudků a/nebo doporučení, vyžadují-li si to nové informace; jakož i dostupnost vědeckých pracovních sil potřebných k poskytnutí posudků a poradenství v užším časovém rámci. Na základě uvedeného hodnocení zajistí Komise dohody s Mezinárodní radou pro průzkum moří týkající se pozměněného poradenského procesu od roku 2007.

S ohledem na doporučení poskytnutá v roce 2006 zváží Mezinárodní rada pro průzkum moří možnosti prozatímního poskytování doporučení na základě nejnovějších posudků a doporučení získaných od poradního výboru pro řízení rybolovu, přičemž budou povolena upřesnění, pokud budou nové informace považovány za dostatečně důležité na to, aby mohly podstatně změnit poskytnutá doporučení. Důležitým omezením v roce 2006 je fakt, že subjekty, které Mezinárodní radě pro průzkum moří poskytují údaje a odborné posudky, konkrétně vnitrostátní instituty pro výzkum rybolovu, si se značným předstihem naplánovaly využití svých zdrojů a poskytnutí údajů v dřívějším časovém horizontu či časové změny plánovaných jednání jsou proto obtížně proveditelné.

Záležitosti týkající se třetích zemí

V současnosti jsou záležitosti, které se týkají řízení populací spravovaných společně s Norskem (treska, platýs, treska tmavá, sleď obecný a treska bezvousá), populací spravovaných běžně s ostatními pobřežními státy (treska modravá, sleď obecný, makrela obecná) a opatření přijatých Komisí pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (hlubinné druhy, makrela obecná, okouník) rozhodovány v listopadu. Tradičně se připravuje balíček opatření v oblasti řízení, které zahrnují například TAC, technická opatření, kontrolní opatření a převody, s cílem zajistit biologický soulad i politickou rovnováhu.

Komise zahájí diskuse s ostatními pobřežními státy o přesunu některých těchto rozhodnutí na dřívější období roku. Zatímco některá z těchto společných rozhodnutí jsou závislá na získání nejnovějších vědeckých informací, jiná jsou závislá méně a může zde existovat prostor pro změny.

Dřívější termín pro konzultace se zúčastněnými stranami v EU, pokud jde o rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu

Rozhodnutí v oblasti řízení mohou být lépe připravena a konzultace mohou mít širší záběr, než je tomu dosud. Ačkoliv odhad hojnosti dorůstajících ryb bude k dispozici až koncem roku, některé všeobecné informace o rybolovu budou známy již dříve, jako například úmrtnost ryb, intenzita rybolovu s ohledem na preventivní omezení, tržní požadavky odvětví a vzájemné působení ostatních druhů v rybolovu. Příprava rozhodnutí v oblasti řízení by mohla být zdokonalena díky návrhu Komise o „pravidlech lovu“, který určí rozhodnutí, jež budou přijata v oblasti TAC. Tato pravidla lovu, která již byla přijata Radou v plánech obnovy a plánech řízení pro jednotlivé populace, by mohla zahrnovat například:

- určování pravidel týkajících se meziročního kolísání TAC;

- určování pravidel týkajících se snižování úmrtnosti ryb směrem k udržitelné úrovni;

- úpravu intenzity rybolovu (počet dnů na moři) v souladu s mírou úmrtnosti ryb (podíl ryb v moři, které jsou během roku odloveny).

Metoda řízení založená na „pravidlech lovu“ by v podstatě mohla být rozšířena na všechny populace, které jsou spravovány rybolovem Společenství. Výhodou by zde byla skutečnost, že pro diskusi o cílech a způsobech, jak jich dosáhnout, by bylo k dispozici více času. I když jsou vědecké odhady přesného množství dotčených rybích populací ještě stále upřesňovány Mezinárodní radou pro průzkum moří a Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství, mohla by být s dotčenými stranami uspořádána diskuse o zásadách řízení.

V ideálním případě by pravidla lovu byla přijata jako součást nařízení Rady týkajících se základních odvětví rybolovu a rybích populací a byla by aktualizována poměrně zřídka. V krátkodobém výhledu však vyvstává potřeba, aby Společenství projednalo vhodné postupy pro stanovení TAC pro ty populace, u nichž neexistují žádné dohodnuté dlouhodobé plány.

To by mohlo být provedeno následujícím způsobem:

Komise by jako první krok předložila v dubnu politické prohlášení týkající se jejích záměrů pro stanovení TAC v následujícím roce. Toto prohlášení by představilo strategii Komise a její pracovní předpoklady v oblasti řízení, založené na nejnovějších vědeckých doporučeních (tj. těch, která byla předložena v předchozím roce). Prohlášení by rovněž představilo prvky generického přístupu, například:

a) odhodlání postupně rozvíjet rybí populace na nejvhodnější úroveň s cílem zajistit udržitelné využívání a zároveň bohaté úlovky;

b) stanovení TAC a úrovně intenzity rybolovu na následující rok v souladu v pravidly plánů obnovy či dlouhodobých plánů řízení, pokud existují, nebo v souladu se zásadou, že úmrtnost ryb by se neměla zvyšovat u populací, kde přesahuje úroveň, která by ohrozila bohaté dlouhodobé úlovky;

c) stejný přístup k populacím, jejichž míra využívání či snižování je na stejné úrovni;

d) pravidla meziročního kolísání TAC s ohledem na zvláštní okolnosti, které by mohly vyvolat výraznější změny u konkrétních populací.

Pro obchodně nejdůležitější rybí populace by Komise předvedla svůj přístup na praktických příkladech, které by znázornily, jak se situace promítne do stanovení TAC nebo úrovně intenzity rybolovu za předpokladu, že vědecká doporučení pro následující rok by se nelišila od stávajícího roku. (Do textu by muselo být začleněno upozornění, že v některých případech by příklady mohly být značně ovlivněny ještě nezveřejněnými vědeckými doporučeními například o nejnovějším dorůstání populace).

U populací, které jsou již zahrnuty ve stávajících plánech obnovy či řízení, by příslušné TAC byly odhadovány na základě automatického uplatňování ustanovení těchto dlouhodobých plánů.

Pokud jde o účast Společenství v regionálních organizacích rybolovu, nebude politické prohlášení zahrnovat postoj Komise při jednáních.

Na základě politického prohlášení Komise by během léta mohly být vedeny konzultace s regionálními poradními sbory a členskými státy. To by podpořilo a posílilo proces „jednání s předstihem“ a bylo pro zúčastněné strany příležitostí, aby se zapojily do strategičtější diskuse o rybolovných činnostech. V říjnu by se v Radě mohla také konat politická diskuse, během níž by byla Rada vyzvána, aby se vyjádřila k navrhované strategii Komise, přičemž se zohlední podněty regionálních poradních sborů.

Změny v časovém rozvržení legislativních návrhů a rozhodnutí

Není nutné, aby návrhy Komise týkající se každoročního řízení rybolovu byly zahrnuty do jednoho balíčku, který by pokrýval všechny zdroje.

Populace, u kterých prognózy silně závisí na nejnovějších vědeckých odhadech (a jiné populace, které jsou loveny zároveň s těmito uvedenými populacemi), budou i nadále řešeny na konci roku. U jiných populací, jejichž životnost je delší, by mohl být proces rozhodování posunut kupředu. U populací, které nejsou nadměrně využívány a jejichž objem je dostatečně velký na to, aby mohla být značná část populace „převedena“ z jednoho roku do druhého, doplňují nejnovější průzkumy poměrně málo informací o rybolovných právech pro následující rok. U populací, jejichž úmrtnost je nižší, lze návrhy předkládat dříve a rovněž rozhodnutí mohou být přijímána k dřívějšímu datu.

Komise proto navrhuje následující dvoustupňový přístup, pokud jde o rozhodnutí týkající se každoročního řízení rybolovu:

Stupeň 1 (červen – říjen)

i) U populací, které jsou spravovány pouze Společenstvím a u nichž jsou vědecká doporučení poskytovaná Mezinárodní radou pro průzkum moří k dispozici v červnu, bude Komise s ohledem na příslušné TAC konzultovat příslušné regionální poradní sbory během června a července. Komise poté do začátku září připraví návrh nařízení. Rady by posléze mohla v říjnu přijmout tyto TAC. V současnosti se legislativní návrh pro populace v Baltském moři a hlubinné druhy připravuje odděleně. Tento přístup by mohl být v budoucnosti rozšířen na pelagické populace spravované pouze Společenstvím a (v závislosti na tom, zdali se podaří dosáhnout dohody s ostatními pobřežními státy k dřívějšímu datu) na populace tresky modravé, makrely obecné a na společně spravované populace sledě obecného.

Stupeň 2 (říjen – prosinec)

ii) V případech odvětví rybolovu „závislých na dorůstání“, kde rybí populace, které mohou být v jednom roce loveny, sestávají většinou z mladých ryb, které byly v populaci nově vysazeny, bude i nadále nevyhnutné stanovit TAC až poté, co bude možno posoudit objem třídy. To povede k odkladu předložení návrhu Komise až do finalizace podzimních doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (k tomu v současnosti dochází v říjnu, ale do budoucna existuje možnost stanovit o něco dřívější datum). Pro časový rámec předkládání návrhu Komise (počátkem listopadu) to představuje jen velmi malou změnu. Předcházející konzultace se zúčastněnými stranami a Radou na základě politického prohlášení Komise by však nicméně měla usnadnit konzultaci se zúčastněnými stranami týkající se nejnovějších doporučení. Závěrečný návrh Komise by tak dotčeným stranám nepřinesl žádná překvapení. Druhý stupeň bude rovněž zahrnovat TAC, jakož i prozatímní uplatňování technických opatření vyplývajících z každoročních jednání regionálních organizací rybolovu, například Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku, Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku, Úmluvy o zachování mořských živočichů a rostlin v Antarktidě nebo Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku.

Oddělení nařízení upravujících kvóty od jiných nástrojů řízení

Zúčastněné strany a členské státy se domnívají, že zahrnutí pravidel o omezení intenzity rybolovu do každoročního balíčku týkajícího se řízení rybolovu komplikuje jednání a že taková pravidla by měla být upravena zvláštním nařízením.

Komise souhlasí, aby podrobná pravidla pro posuzování, převod a sledování intenzity rybolovu podléhala samostatnému nařízení. Stanovení samotných omezení intenzity rybolovu by však i nadále muselo zůstat součástí každoročního procesu rozhodování.

Vzhledem k tomu, že současná pravidla Společenství týkající se omezení intenzity rybolovu budou přehodnocena v rámci plánovaného přezkumu plánu obnovy tresky, který bude zahájen na sklonku letošního roku, domnívá se Komise, že by bylo vhodné vyčkat s návrhem nového, samostatného nařízení o pravidlech Společenství pro řízení intenzity rybolovu až do roku 2007.

Závěr: nový harmonogram diskuse v oblasti řízení rybolovu

S cílem vytvořit více příležitostí pro dialog a diskusi týkající se řízení rybolovu Společenství by bylo možné postupovat podle následujícího časového harmonogramu:

Datum | Opatření |

Duben | Komise zveřejní své „politické prohlášení“ týkající se stanovení rybolovných práv na následující rok. S odvětvím je zahájen dialog o politických otázkách, který pokračuje v průběhu roku. Zahrnuje diskusi o pravidlech lovu pro TAC a intenzitu rybolovu a další technické otázky, jako například řízení intenzity rybolovu. |

Počátek června | Mezinárodní rada pro průzkum moří a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství poskytnou vědecká doporučení pro některé populace (zejména Baltské, pelagické a – každý druhý rok – hlubinné druhy). |

Červen-červenec | Komise konzultuje regionální poradní sbory ohledně uplatňování rybářské politiky Společenství u populací, pro něž jsou vědecká doporučení k dispozici v červnu. Se třetími zeměmi, pokud jsou s tím srozuměny, probíhají jednání týkající se společně spravovaných pelagických populací. |

Počátek září | Komise vydává svůj návrh nařízení o rybolovných právech u populací, pro něž jsou vědecká doporučení k dispozici v červnu. |

Říjen | Rada přijímá nařízení o TAC u populací, pro něž jsou vědecká doporučení k dispozici v červnu. Mezinárodní rada pro průzkum moří a Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství poskytují vědecká doporučení týkající se zbývajících populací. Pokračují diskuse se zúčastněnými stranami o možnostech rybářské politiky a nejnovějších vědeckých doporučeních týkajících se populací, pro něž jsou vědecká doporučení k dispozici v říjnu. |

Listopad | Jednání s Norskem a ostatními pobřežními státy o populacích, pro něž jsou vědecká doporučení k dispozici v říjnu. Komise zohledňuje diskuse s regionálními poradními sbory při přípravě svého druhého návrhu o rybolovných právech, který má být předložen na konci listopadu. |

Prosinec | Rada přijímá nařízení o rybolovných právech u populací, pro něž jsou vědecká doporučení k dispozici v říjnu. |

Leden | Nařízení o rybolovných právech vstupují v platnost pro daný kalendářní rok. |

[1] Ustanovení čl. 5 a 6 nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky, Úř. věst. L 388, 31.12.2002, s. 59.