Sdělení Komise o novém přístupu pro udržitelnou modrou ekonomiku z roku 2021 rovněž konkrétně zmiňuje úlohu makroregionálních strategií a proces začlenění makroregionálních strategií do vnitrostátního programování fondů. To je obzvláště důležité pro makroregionální strategie se silným námořním rozměrem. Platí to i pro Strategii EU pro obnovitelnou energii na moři a plán REPowerEU. Strategie EU pro obnovitelnou energii na moři uvádí, že k zajištění úspěchu plánování a realizace rozsáhlých projektů obnovitelné energie na moři bude nezbytné posílit regionální spolupráci prostřednictvím makroregionálních strategií. Plán REPowerEU uznává úlohu makroregionálních strategií při podpoře spolupráce v oblasti investic do vodíkové infrastruktury.

Makroregionální strategie rovněž usnadňují provádění hlavních evropských politických iniciativ na svém území, přičemž je slaďují a koordinují s regionálními a místními iniciativami. Makroregionální strategie také začleňují územní rozměr do zelené, digitální a sociální transformace, a to i s ohledem na řešení důsledků války na Ukrajině a oživení po pandemii. V neposlední řadě představují makroregionální strategie dobrý úvod do fungování Evropské unie pro Ukrajinu, Moldavsko, země západního Balkánu a další země, které usilují o přistoupení k EU.

Přidanou hodnotou strategií je vnést do politiky soudržnosti místně orientovaný přístup, a to podporou iniciativ vznikajících na místní a regionální úrovni, které by mohly těžit ze spolupráce na makroregionální úrovni. Ve čtyřech makroregionálních strategiích široká škála procesů a projektů v současné době propojuje místní a regionální opatření s evropskými politickými prioritami. Patří sem iniciativy pro řízení rizik spojených se změnou klimatu, a to i) umožněním interakce mezi místními správními orgány a vnitrostátními orgány civilní ochrany, ii) využitím digitalizace k překonání přírodních znevýhodnění a posílení odolnosti horských a venkovských vesnic a iii) rozvojem malých územních značek v zemědělsko-potravinářském odvětví. Prováděné činnosti prosazovaly participativní přístup a přístup zdola nahoru s cílem podpořit i) podnikání, ii) nadnárodní klastry a centra pro digitální inovace a iii) rovnost žen a mužů v oblasti inovací a podnikání.

V rámci Strategie EU pro dunajský region podporuje sociální inovace centrum pro vzdělávání a rozvoj v oblasti sociálního podnikání (SI PLUS). Pracovní fórum pro udržitelný pracovní život v regionu Baltského moře se zabývá demografickými výzvami a ve Strategii EU pro region Baltského moře podporuje aktivní stárnutí a celoživotní učení. Cílem alpské strategie sociálních inovací je definovat novou vizi sociálních inovací s cílem zvýšit inovační kapacitu regionů Strategie EU pro alpský region tím, že budou reagovat na nové výzvy. Strategie EU pro jadransko-jónský region podpořila investice do dovedností a vzdělávání pro udržitelnější modrou ekonomiku v jadransko-jónském regionu. Odborné a podnikatelské dovednosti a odborná příprava byly v rámci pilíře udržitelného cestovního ruchu označeny za hlavní priority stěžejní iniciativy „DES_AIR“.

V roce 2021 byly zřízeny tři sítě pro finanční dialog v rámci Strategie EU pro alpský region (o transformaci energetiky a konkrétně o vodíku, udržitelné mobilitě a digitálních technologiích) s cílem usnadnit propojení mezi činnostmi v rámci Strategie EU pro alpský region a dostupnými finančními prostředky. Práce na začlenění programů Evropské územní spolupráce v rámci Strategie EU pro jadransko-jónský region do akčních laboratoří je úspěšná. Měla by být rozšířena na hlavní proud politiky soudržnosti a programů NPP III. Výsledkem by mělo být vytvoření sítě řídicích orgánů a vnitrostátních koordinátorů NPP, kteří by spolupracovali při definování pojmů nebo odkazů, přípravě výzvy k předkládání návrhů, informování příjemců a při podpoře provádění společných nebo souběžných projektů přispívajících k předem stanoveným stěžejním iniciativám Strategie EU pro jadransko-jónský region. V rámci Strategie EU pro region Baltského moře již existují sítě řídicích orgánů pro ESF, EFRR, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond (ENRAF). Jakmile budou nové struktury technické podpory plně funkční, očekává se v případě Strategie EU pro alpský region i Strategie EU pro region Baltského moře systematičtější přístup k začlenění.

Výroční fóra makroregionálních strategií jsou významná politická shromáždění s vysokým politickým zastoupením. Výroční fórum Strategie EU pro region Baltského moře v roce 2021 zahájili Ursula von der Leyenová, předsedkyně Evropské komise, čtyři předsedové vlád a generální tajemník OECD. Aby však bylo možné plně těžit z výhod, měla by být výroční fóra kombinována s pravidelnými ministerskými zasedáními, a to na úrovni makroregionálních strategií nebo na tematické úrovni, a pravidelnými zasedáními mezi poslanci na všech úrovních. Ačkoli byl zaznamenán pokrok, mělo by pro zajištění kontinuity být také zajištěno, aby se otázkami předloženými jedním předsednictvím makroregionální strategie zabývalo další předsednictví.

Soutěž POPRI pro mládež v rámci Strategie EU pro jadransko-jónský region je iniciativa vedená Slovinskem, která hledá nejlepší podnikatelské nápady mladých lidí z jadransko-jónského regionu. Od roku 2021 soutěž přilákala přibližně 3 500 podnikavě uvažujících mladých lidí, kteří chtějí porotcům představit své kreativní a inovativní nápady od samého počátku až po kompletní prezentaci. Soutěž je otevřena studentům středních škol ve věku 14–18 let a studentům vysokých škol ve věku 18–29 let.

Úloha organizací občanské společnosti se v průběhu času zvyšuje. Stále je však nutné zvýšit zapojení těchto organizací do makroregionálních strategií a v širším měřítku mobilizovat místní zúčastněné strany ke společným cílům. V tomto ohledu by mohlo pomoci zavedení institucionalizovaného dialogu mezi občany napříč makroregiony. Rovněž by mohly být prozkoumány způsoby, jak by se makroregionální strategie mohly zabývat doporučeními vyplývajícími z Konference o budoucnosti Evropy. Zaměření na mládež musí navíc pokračovat i po skončení Evropského roku mládeže a v rámci každé makroregionální strategie by měly být zřízeny rady mládeže. K posilování součinnosti by měly pomoci intenzivnější výměny mezi makroregionálními strategiemi a také další sítě regionální spolupráce.

Do Strategie EU pro region Baltského moře se mladí lidé zapojují prostřednictvím fóra mládeže v regionu Baltského moře (BSYP). Zkušenosti z táborů mládeže v regionu Baltského moře v roce 2020 zdůrazňují potřebu fórum BSYP dále institucionalizovat a koordinovat zapojení mladých lidí do všech oblastí politiky v rámci Strategie EU pro region Baltského moře. Strategie EU pro jadransko-jónský region rovněž klade mládež na přední místo svého programu a v současné době se zřizuje rada mládeže. Albánské předsednictví Strategie EU pro jadransko-jónský region během výročního fóra, které se v roce 2022 konalo v Tiraně, jež je rovněž Evropským hlavním městem mládeže v roce 2022, zdůraznilo řadu činností souvisejících s mládeží, jako je soutěž POPRI pro mládež z roku 2022 zaštiťovaná Strategií EU pro jadransko-jónský region.

Strategie EU pro alpský region zaujímá přední místo, pokud jde o začleňování mladých lidí, a v roce 2021 byla první makroregionální strategií, která zřídila Radu mládeže. Zapojila mladé lidi nejen do řízení strategie, ale také do přípravy a provádění činností, které jsou pro makroregion důležité. Mladé lidi a stávající mládežnické organizace navíc zapojují každoroční soutěž Pitch your project, program letních táborů v rámci Strategie EU pro alpský region a budoucí participativní online platforma.

Velkou výzvou pro Strategii EU pro jadransko-jónský region a Strategii EU pro dunajský region je spojit několik zdrojů financování EU (fondy politiky soudržnosti, NPP III, NDICI a IPARD III), které fungují podle různých předpisů, metodik, načasování a s různými strukturami. Hlavní prováděcí subjekty makroregionálních strategií by měly zvýšit úsilí, aby tyto odlišné světy mezi sebou více komunikovaly, a rozvíjet větší součinnost pro provádění makroregionálních akcí a projektů.

Pro budoucnost je důležité, aby se politické závazky přijaté na ministerských zasedáních v souvislosti se začleňováním změnily v činy. Kromě toho by bylo prospěšné do určování případů a potenciálu (klastry, platformy pro inteligentní specializaci atd.) pro čtyři makroregiony zapojit podniky a malé a střední podniky. Například v oblasti modré ekonomiky jsou klíčovým nástrojem k dosažení inovací strategie pro inteligentní specializaci, které směřují k dekarbonizaci a digitalizaci. V tomto ohledu by mohla pomoci výměna osvědčených postupů mezi a napříč makroregionálními strategiemi. K usnadnění procesu by měla být prozkoumána úloha „skupiny čtveřice tří předsednictví“ a programu Interact. Ve všech makroregionálních strategiích by měly být zřízeny sítě programových (řídicích) orgánů. Tyto sítě hrají významnou úlohu a měly by fungovat po celé období 2021–2027 i po něm.

V návaznosti na výzvu Rady obsaženou v jejích závěrech ke třetí zprávě o provádění makroregionálních strategií EU uspořádala Komise během Týdne makroregionálních strategií EU 2021 řadu seminářů věnovaných přímo řízeným programům EU. Kromě toho byla ve všech generálních ředitelstvích Komise zřízena kontaktní místa pro makroregionální strategie. V důsledku dialogu v rámci Komise jsou odkazy na makroregionální strategie zahrnuty v některých pracovních programech přímo řízených programů a existují případy výzev, které jsou konkrétně zaměřeny na makroregionální strategie. Pracovní program pro program LIFE na období 2021–2024 podporuje využívání makroregionálních strategií pro strategické integrované projekty v nadnárodním měřítku a pro koordinované provádění strategických projektů na ochranu přírody. V roce 2021 podprogram LIFE „Zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně“ vyhlásil první výzvu k předkládání projektů zaměřených na makroregionální strategie. Dva pracovní programy v rámci programu Horizont Evropa na období 2021–2022 („Rozšiřování účasti a posilování Evropského výzkumného prostoru“ a „Potraviny, biohospodářství, přírodní zdroje, zemědělství a životní prostředí“) odkazují na makroregionální strategie a makroregionální tematické sítě.

Za účelem většího využívání by měli vnitrostátní a tematičtí koordinátoři makroregionálních strategií podporovat předkladatele projektů (např. makroregionální subjekty), aby se účastnili výzev k předkládání projektů zveřejňovaných přímo řízenými nástroji EU, včetně nových fondů, jako jsou nové přímé fondy digitálního programu Nástroje pro propojení Evropy. Nástroj pro technickou podporu by mohl makroregionální strategie podpořit, pokud by zahrnovaly navrhování a provádění reforem. Podpora je poskytována členským státům na jejich žádost v celé řadě oblastí politiky, včetně soudržnosti a zelené a digitální transformace, a může být poskytována v podobě projektu pro více zemí nebo více regionů. V neposlední řadě by měly makroregionální strategie také přispět k provádění misí EU v rámci Horizontu Evropa, zejména misí se silným regionálním rozměrem, jako je mise EU pro obnovu našich oceánů a vod.

8.Monitorování a hodnocení – probíhající práce

Makroregionální strategie dosahují značného počtu výsledků, od účinků v oblasti vnitřní kapacity a procesů koordinace/spolupráce mezi zeměmi a regiony po konkrétní mezinárodní projekty/činnosti, které jsou prováděny nebo usnadňovány. V praxi je však obtížné tyto výsledky měřit a podávat o nich zprávy.

Proto ve všech makroregionálních strategiích probíhají iniciativy na rozvoj monitorovacích systémů. Všechny tyto strategie by měly při posuzování možností, jak zlepšit nebo přeorientovat své cíle a politiky, prozkoumat celkový makroregionální územní nástroj pro monitorování vyvinutý Evropskou pozorovací sítí pro územní plánování (ESPON) pro sledování rozvojových trendů a modelů ve všech čtyřech makroregionálních strategiích. Kromě toho poskytují cenné informace i územní scénáře sítě ESPON pro dunajský a jadransko-jónský makroregion.

V roce 2021 byla v rámci Strategie EU pro alpský region vypracována matrice pro monitorování s definovanými cíli a ukazateli. Revidovaný akční plán pro Strategii EU pro region Baltského moře na rok 2021 stanoví rámec pro monitorování a hodnocení, který skupina vnitrostátních koordinátorů schválila a zveřejnila na internetových stránkách Strategie EU pro region Baltského moře. V rámci Strategie EU pro dunajský region byl v roce 2022 zaveden nový monitorovací systém.

Ačkoli byly v oblasti monitorování a hodnocení zaznamenány úspěchy, je třeba činnosti zintenzivnit. To je pro získání lepších a spolehlivějších údajů o dopadu makroregionálních strategií zásadní, a to i pokud jde o finanční prostředky mobilizované na provádění strategií. Komplexní monitorovací mechanismy by byly rovněž užitečné pro zachování politické podpory a pomohly by hlavním prováděcím subjektům, aby lépe porozuměly slabým a silným stránkám jednotlivých strategií.

9.Lepší komunikace o makroregionálních strategiích

Komunikační aktivity čtyř makroregionálních strategií se celkově zaměřovaly na poselství solidarity a spolupráce v době války a pandemie. V roce 2020 vytvořili komunikační a političtí pracovníci makroregionálních strategií spolu s podporou programu Interact společný narativ. Jednalo se o výsledek diskuse o poslání, vizi a klíčových poselstvích společných pro tyto čtyři strategie s cílem vysvětlit smysl makroregionálních strategií široké veřejnosti. Na základě narativu bylo vytvořeno video, které vysvětluje výzvy v Evropě a úlohu makroregionálních strategií při jejich překonávání.

Všechny strategie přizpůsobily své komunikační prostředky a kladly důraz na digitální formáty a sociální média. V rámci Strategie EU pro alpský region byla na YouTube zveřejněna série videí o solidaritě v alpském regionu. Práce vykonaná za účelem předání poslání, vize a klíčových poselství s vyhrazenými finančními prostředky pro každou strategii se vyplatila a v oblasti komunikačních činností přinesla viditelné výsledky. Cílenější publikum pomohlo stanovit klíčová poselství, která se proměnila v konkrétní digitální kampaně.

Týden makroregionálních strategií EU, který se obvykle koná na začátku každého roku, se stal největší bruselskou akcí zaměřenou na propojení zúčastněných stran podílejících se na makroregionálních strategiích na všech úrovních se zástupci orgánů EU, výzkumu a akademické obce, organizací občanské společnosti a občanů. Součástí Týdne makroregionálních strategií 2021 byla zasedání o podpoře oživení po pandemii COVID-19, o procesu začleňování a o programech financování EU přímo řízených Evropskou komisí. V roce 2022 se Týden makroregionálních strategií zaměřil na mládež, Zelenou dohodu pro Evropu a sociální změny. Zahájení obsahovalo vyjádření solidarity s Ukrajinou.

Týden strategií pro Středomoří a makroregionálních strategií je iniciativou vedenou Slovinskem, která sdružuje hlavní prováděcí subjekty čtyř makroregionálních strategií. Tato iniciativa se stala úspěšným nástrojem, jak oslovit vnitrostátní média i širší veřejnost.

Pokud jde o budoucí vývoj, práce na informování zúčastněných stran a širší veřejnosti o makroregionálních strategiích by měla pokračovat a měla by být rozšířena v rámci makroregionálních strategií i napříč nimi, zejména prostřednictvím cílenější komunikace, využívání synergií, zlepšování koordinace a harmonizace.

10.Další postup a závěry

Příspěvek makroregionálních strategií k zelené, digitální a sociální transformaci je důležitý. Všechny makroregionální strategie urychlují plnění těchto témat, a pokud se posílí jejich schopnost dosahovat cílů, pak se tyto strategie stanou politicky relevantnější. Význam strategií dále posilují činnosti, které pomáhají řešit současné problémy, jako je válka na Ukrajině, klimatická krize a oživení po pandemii.

V rámci makroregionálních strategií by se však také mělo zvýšit úsilí o podporu nových činností v oblastech, v nichž spolupráce na makroregionální úrovni přináší přidanou hodnotu, přičemž by se rovněž měla prozkoumat součinnost se strategiemi pro přímořské oblasti, a v nichž by mohly makroregionální strategie otevřít cestu k řešením, kterých je obtížné dosáhnout ve formalizovanějších oblastech, jako je energetika. Válka na Ukrajině zařadila energetickou bezpečnost mezi priority politické agendy Evropské unie, zejména v souvislosti s plánem REPowerEU. Jeho cílem je diverzifikovat dovoz plynu a zvýšit energetickou účinnost a využívání obnovitelných zdrojů energie k dosažení nezávislosti na ruských fosilních palivech do roku 2030. Pracovní dokument REPowerEU konkrétně odkazuje na úlohu makroregionálních strategií jako rámce spolupráce na podporu investic do vodíkové infrastruktury v přeshraničním, meziregionálním a nadnárodním kontextu. To jsou oblasti, na které budou makroregionální strategie muset v nadcházejících letech obrátit svou pozornost.