CS Úřední věstník Evropské unie C 256/8

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Potenciál podniků, zejména malých a středních podniků (Lisabonská strategie)

(2007/C 256/03)

Dne 14. září 2006 se Evropský hospodářský a sociální výbor v souladu s článkem 31 Jednacího řádu rozhodl pověřit specializovanou sekci Jednotný trh, výroba a spotřeba vypracováním informační zprávy k Potenciál podniků, zejména malých a středních podniků (Lisabonská strategie).

Na plenárním zasedání ve dnech 14. a 15. března 2007 bylo rozhodnuto změnit informační zprávu na stanovisko z vlastní iniciativy (čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou prací na toto téma, přijala stanovisko dne 3. května 2007. Zpravodajkou byla paní Faes.

Na 437. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 11. a 12. července 2007 (jednání dne 12. července 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 123 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1. Úvod

1.1 Závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 23.-24. března 2006 obsahují žádost, aby Evropský hospodářský a sociální výbor počátkem roku 2008 předložil souhrnnou zprávu na podporu partnerství pro růst a zaměstnanost.

1.2 Evropská rada dále navrhla konkrétní oblasti pro prioritní opatření na období 2005–2008: i. investice do znalostí a inovací, ii. potenciál podnikatelů, zejména malých a středních podniků, iii. zaměstnanost prioritních skupin (…), iv. vymezení energetické politiky pro Evropu (…), v. opatření ve všech oblastech, která budou přijata za účelem zachovávání tempa ve všech pilířích partnerství pro růst a zaměstnanost (…).

2. Shrnutí a doporučení

2.1 Přestože Lisabonská strategie přinesla kladné výsledky, stále ještě zcela neuspěla především v oblasti hospodářského a průmyslového růstu a ve vytváření více lepších pracovních míst. Pokud jde o celosvětovou konkurenci, Evropa čelí výzvám tradičních a novějších konkurentů, se kterými se nemůže náležitě vypořádat.

2.2 Evropské podniky fungují v nedokončeném jednotném trhu, zejména co se týče harmonizace daňových pravidel, příliš pomalého provádění směrnic členskými státy, zbývajících administrativních překážek a nedostatečné mobility pracovních sil. Při překonávání těchto překážek mají potíže zejména malé a střední podniky.

2.3 Dále je třeba překonat problémy, které přináší nedostatečné podnikání, stárnutí obyvatelstva a důsledky pro podnikání, nabídka pracovních sil a větší potřeba zaměřit se na převod podniků, přístup k financím při založení a růstu podniků, přístup k výsledkům výzkumu, a tak k inovačním příležitostem.

2.4 Malé a střední podniky hrají klíčovou úlohu při dosahování lisabonských cílů. Jejich nezbytný přínos však byl v prvních letech provádění opomíjen. Více rozvinout by se mělo zejména zapojení organizací malých a středních podniků do hodnocení pokroku, ale i jejich role při podpoře malých a středních podniků na všech úrovních politiky. Při příležitosti příští revize integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost na období let 2008–2010 EHSV požaduje lépe zaměřené a modernější integrované směry týkající se malých a středních podniků, zvlášť v části o mikroekonomických reformách. Aby je mezitím bylo možné podrobně realizovat, EHSV vybízí Radu, aby Chartu pro malé podniky postavila na právní základ, jak požadoval Parlament, s cílem posílit základ dalších činností. Následující politické směry a činnosti jsou považovány za rozhodující pro rozvoj obchodního potenciálu malých a středních podniků.

2.4.1 EHSV vybízí Komisi a Radu, aby se vynasnažily přispět k tomu, aby se zásadou „mysli nejdříve na malé“ řídily všechny příslušné právní předpisy.

2.4.2 EHSV žádá, aby byl rok 2009 vyhlášen „Rokem podnikatelů“, a tak se zdůraznila klíčová role, kterou mají podnikatelé v oblasti růstu a sociální péče a povzbudila se mládež a ostatní ke zvážení kariéry v podnikání.

2.4.3 EHSV požaduje, aby se vynaložilo úsilí k zajištění účinnosti programu pro konkurenceschopnost a inovaci, který by vhodně podporoval malé a střední podniky a byl by pro ně snadno dostupný, a k tomu, aby malé a střední podniky měly snadnější přístup k 7. rámcovému programu pro výzkum a rozvoj a strukturálním fondům. Účinnost a dostupnost těchto programů a nástroje JEREMIE by měly být pozorně kontrolovány.

2.4.4 Nejcennější hodnotou podniku je jeho lidský kapitál. Odpovídající podpůrné struktury, nabídky odborné přípravy přizpůsobené konkrétním potřebám i vhodně navržené finanční pobídky by měly malým a středním podnikům pomoci zvýšit kvalifikace a dovednosti jak zaměstnanců, tak podnikatelů pomocí dalšího investování do stálé odborné přípravy.

2.4.5 EHSV požaduje, aby Komise provedla analýzu zapojení malých a středních podniků do programů Společenství. Nebude-li účast považována za dostatečnou, měl by být zaveden povinný minimální procentní podíl.

2.4.6 Veřejné zakázky jsou důležitým nástrojem, který malým a středním podnikům pomáhá rozvíjet jejich činnosti. Účast malých a středních podniků by měla být pozorně sledována a měla by být připravena opatření, která by usnadnila jejich přístup k veřejným zakázkám. Měla by se podněcovat výměna osvědčených postupů.

2.4.7 Na úrovni Komise by měla být vytvořena koordinační struktura pro skutečnou, účinnou a efektivní politiku pro malé a střední podniky ve všech programech, činnostech a legislativních opatřeních.

2.4.8 Je třeba podniknout specifické kroky na podporu a využívání osvědčených metod v oblasti MSP a co se týká konkurenceschopnosti, zejména v regionech, které se nacházejí na nízké úrovni rozvoje v Evropě. Iniciativy tohoto typu by měly být prováděny prostřednictvím organizací MSP.

3. Obecné poznámky

3.1 Lisabonská strategie je nejznámější ve zjednodušené podobě jako závazek učinit z Evropy do roku 2010 nejdynamičtější a nejkonkurenceschopnější znalostní ekonomiku na světě. Rada kromě obecného přehledu přijala v červnu 2000 v Santa Maria de Feira Chartu pro malé podniky.

3.2 Výbor připomíná, že lisabonský mandát ze dne 24. března 2000 hned na počátku: — zdůraznil nutnost aktivně zapojovat do strategie sociální partnery a občanskou společnost při využití různých forem partnerství, — uvedl, že úspěch strategie závisí hlavně na soukromém sektoru a na partnerstvích veřejného a soukromého sektoru a na zapojení jak členských států, tak Evropské unie, — zajišťoval vyvážený rozvoj svých tří proudů, tj. ekonomického růstu, sociální soudržnosti a ekologické udržitelnosti povzbuzováním evropské konkurenceschopnosti a vytvářením pracovních příležitostí, a zároveň vytvářel odpovídající politiky v oblasti životního prostředí.

3.3 Rada na jarním zasedání Evropské rady v březnu 2005 přistoupila k hodnocení Lisabonské strategie v polovině období a rozhodla se jí dát nový impuls tím, že se nově zaměří na růst a zaměstnanost jako nejdůležitější evropské politické priority. Bylo dosaženo dohody o integrovaných hlavních směrech pro růst a zaměstnanost (1), jež by měly být příznivé pro ucelenost reformních opatření a být plánem pro uspořádání národních programů reforem.

3.4 Ve vývoji Lisabonské strategie je při zvyšování hospodářského blahobytu, tvorbě pracovních příležitostí, ochraně kvality životního stylu a jeho zlepšování rozhodujícím znakem úsilí o konkurenceschopnost a růst. Naopak, vyšší kvalita života, zlepšování sociální situace a udržitelnost životního prostředí mohou růst zároveň vytvářet. Lisabonská strategie stále ještě neuspěla především v oblasti hospodářského a průmyslového růstu a ve vytváření více lepších pracovních míst. Pokud jde o celosvětovou hospodářskou soutěž, Evropa se potýká s problémy. EU prošla od zahájení lisabonského procesu podstatným rozšířením nejprve z 15 na 25 a pak na 27 členských států.

3.5 Výbor chce nejdříve poznamenat, že Lisabonská strategie již umožnila řadu pozitivních vývojových trendů, včetně: — uvědomování si nutnosti reformy, která přesahuje tradiční kategorie, — zrychleného šíření informačních technologií a inovačních procesů, — vyšší podpory pro zakládání podniků a financování malých a středních podniků, — většího zájmu o udržitelný rozvoj, který má snížit schodky veřejných financí, obnovit stabilitu rozpočtu na sociální ochranu a chránit životní prostředí, — iniciativ ze strany sociálních partnerů při sociální reformě, — opatření ke zjednodušení právních a správních postupů, i když s dosud omezeným účinkem.

3.6 Navzdory těmto pozitivním momentům je hlavním postřehem to, že Evropa, jež uvízla mezi svými největšími industrializovanými konkurenty a novými ekonomikami s nízkými výrobními náklady, které více využívají nových technologií, čelí stále náročnějším konkurenčním výzvám. Důvodem ke znepokojení je několik ukazatelů, např.: — slabší domácí poptávka, nižší investice, produktivita a tempo růstu v Evropské unii, což přispívá k jejímu neúspěchu ve srovnání s hlavními konkurenty a novými trhy, — globalizace, která vede k začlenění nových zemí do mezinárodního hospodářského systému, — neúspěch při dosahování cílů zaměstnanosti, — pokračování schodků veřejných financí v několika členských státech, i když zde dochází ke změnám, — velmi nesourodá daňová pravidla a daňové sazby pro podniky, — trvající správní zátěž podniků a pomalé provádění směrnic členskými státy, — stárnutí obyvatelstva Evropy, které bude klást nesmírné nároky na veřejné finance a nabídku pracovních sil, — hrozba rostoucího nedostatku zdrojů nebo nestálosti cen, změny klimatu a ztráty biologické rozmanitosti, — nedostatečná mobilita pracovních sil, která je zásadní pro uskutečnění vnitřního trhu, — přesun evropských podniků na nové a rychle rostoucí trhy, — klesající zájem evropských občanů o Evropskou unii.

3.7 Lisabonské reformy zároveň zaostávají:

3.7.1 Na evropské úrovni se členské státy zavázaly dokončit jednotný trh v několika oblastech (energie, služby, veřejné zakázky, transevropské sítě, přizpůsobení veřejných služeb), ale odmítají provést ve stanoveném časovém rámci nezbytná opatření.

3.7.1.1 Na evropské úrovni Komise od devadesátých let minulého století podnikla mnoho iniciativ s cílem jednak lépe porozumět potřebám a fungování malých a středních podniků, jednak podpořit jejich rozvoj a pomoci jim lépe využít jejich potenciál vytváření pracovních míst. Tyto činnosti byly v několika uplynulých letech posíleny jmenováním zmocněnce pro malé a střední podniky, akčním plánem pro oblast podnikání přijatým v roce 2004 a usilováním o lepší právní předpisy, lepší přístup k finančním prostředkům (EIF a EIB) a program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP).

3.7.2 Na národní úrovni se výsledky liší, přičemž nedostatky se týkají většinou: — strukturální složitosti předpisů a správních postupů, — vysoké míry nezaměstnanosti, zejména v některých cílových skupinách, — vysoké míry předčasných odchodů do důchodu, a to navzdory závazkům, — nepřizpůsobených systémů vzdělávání a odborné přípravy, zejména pokud jde o dovednosti v oblasti podnikání a informačních a komunikačních technologií, — nedostatečné zabezpečení možností celoživotního vzdělávání, — výdajů na výzkum, které se obecně nadále snižují místo toho, aby se přibližovaly lisabonskému cíli ve výši 3 % HDP, — nedostatku inovací, přestože poslední hodnotící tabulka inovací ukazuje lepší výsledky, — nedostatečného přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům spolu s nedostatečnou obeznámeností s možnostmi, i na úrovni EU, — pokračování schodků veřejných financí, i když ne vždy ve stejných zemích.

3.7.3 Nové členské státy musí často překonávat další znevýhodnění v důsledku rozdílů v rozvoji, např. v oblasti zaměstnanosti, technologií nebo životního prostředí, i když tato znevýhodnění jsou někdy také kompenzována opatřeními k obnově, která jsou radikálnější než v EU-15.

3.8 Je zde zmíněna zpráva, již Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vypracoval na žádost Evropské rady z března 2005, shrnující výsledky konzultací na téma plnění cílů Lisabonské strategie a úlohy sociálních partnerů a ostatních složek organizované občanské společnosti, o něž EHSV požádal své partnery ve všech členských státech i na evropské úrovni (2). Výbor v uplynulých letech zveřejnil několik zpráv o Lisabonské strategii a jejích konkrétních aspektech (3).

4. Zvyšování potenciálu podniků, zejména malých a středních podniků

4.1 Význam malých a středních podniků v evropském hospodářství

4.1.1 Naprostá většina podniků v Evropě (99,8 %) jsou malé a střední podniky. Typická evropská firma je mikrofirma (91 %), 7 % jsou malé podniky. Nejen, že je většina podniků v Evropě malá, ale také na ně připadá značná část evropské pracovní zkušenosti (dvě třetiny zaměstnanosti v soukromém sektoru) a hospodářské aktivity (57 % HNP) (4).

4.1.2 S cílem zlepšit sledování hospodářské výkonnosti MSP EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby opět zahájila činnost Evropského střediska pro sledování MSP.

4.1.3 Především MSP vytvářejí pracovní místa, představují jeden z hlavních zdrojů příjmů pro státní rozpočet (daně, DPH atd.), značné části populace poskytují možnost profesně a společensky se realizovat, zvláště té nejaktivnější a nejvíce inovující vrstvě obyvatelstva, která je tažnou silou ekonomiky. Dále tvoří hlavní součást hospodářského prostředí vhodného pro tržní ekonomiku, jež se vyznačuje flexibilitou, inovací a dynamikou a jež je líhní budoucích velkých podniků, zvláště v nových oblastech hospodářství založených na složitých technologiích.

4.2 Konkurenceschopnost

4.2.1 Důraz na konkurenceschopnost potvrzuje potřebu dosáhnout udržitelné konkurenceschopnosti v otevřeném a globálním hospodářství tím, že zvýšíme využívání nových technologií, určíme účinnější odbornou přípravu, zajistíme, aby zaměstnanci měli správnou kvalifikaci, a zvýšíme produktivitu. Pro tuto strategii je nejdůležitější pojetí kvality (kvalita zboží, služeb, právních předpisů, správy, pracovních míst, sociálních vztahů a životního prostředí).

4.2.2 Členské státy by měly udržovat své střednědobé rozpočtové cíle v průběhu celého hospodářského cyklu, případně přijmout veškerá nezbytná opravná opatření, aby tak zajistily hospodářskou stabilitu. V souladu s tím by se členské státy měly vyvarovat procyklické fiskální politiky. Členské státy zveřejňující schodky běžného účtu, které s sebou nesou riziko, že se stanou neudržitelnými, by měly usilovat o jejich nápravu zaváděním strukturálních reforem, které by posílily vnější konkurenceschopnost a také přispěly k jejich nápravě prostřednictvím fiskálních politik. Tato opatření jsou z důvodu stárnutí evropské populace naprosto minimálním předpokladem.

4.2.3 EHSV se domnívá, že pouze změnou základní tendence hospodářských politik, zejména makroekonomických politik, bude v Evropě možné odstranit překážky, které maří trvalé a dalekosáhlejší hospodářské oživení. EU musí jednat zevnitř, má-li nasměrovat evropské hospodářství zpět na cestu růstu a plné zaměstnanosti. Bude to vyžadovat vyváženou makroekonomickou politiku, jejímž výslovným cílem bude dosažení cílů Lisabonské strategie, zejména plné zaměstnanosti, posílení konkurenceschopnosti a skutečné zvážení závazku usilovat o udržitelný rozvoj v souladu se závěry summitu v Göteborgu.

4.2.4 EHSV připomíná, že cílem monetární politiky by mělo být nalezení kompromisu mezi cenovou stabilitou, hospodářským růstem a zaměstnaností. Bylo by rozumné požadovat, aby se ECB zaměřila na stabilitu v širším smyslu, tj. nejen cenovou stabilitu, ale i stabilitu růstu, plné zaměstnanosti a sociální soudržnosti (5). Pro dosažení výsledků je důležité, aby národní rozpočty byly v souladu s politikami ECB a respektovaly Pakt o stabilitě a růstu.

4.2.5 EHSV navíc poukazuje na zvláštní význam služeb souvisejících s podnikáním jako součásti malých a středních podniků pro úspěch lisabonského procesu a konkurenceschopnosti EU. EHSV, v návaznosti na odpovídající sdělení Komise (6), zdůrazňuje, že je nezbytné vytvořit právní prostředí, v němž jsou dotyčné malé a střední podniky schopny plnit požadavky společnosti, před něž jsou postaveny.

4.2.6 EHSV také podporuje širokou analýzu nezbytných podpůrných opatření provedenou ve 27 odvětvích zpracovatelského průmyslu zmíněnou v dokumentu Komise o integrované průmyslové politice, trvá však na skutečném provádění této politiky v součinnosti s členskými státy (7).

4.3 Zlepšení právní úpravy (8)

4.3.1 EHSV plně podporuje nedávný návrh Evropské komise do roku 2012 snížit administrativní zatížení pro společnosti o 25 % (9). To může vést ke zvýšení HDP Evropské unie o 1,5 %. EHSV žádá Komisi, aby v plném rozsahu předložila jasnou Strategii pro zjednodušení právního prostředí, a tak zabránila neúspěchu při provádění (10).

4.3.2 Nižší administrativní zátěž může podpořit hospodářskou dynamiku. Omezení břemene právních závazků a závazků vyplývajících z předpisů vyžaduje globální přístup místních a vnitrostátních orgánů i Evropské unie. Je nezbytné, aby právní předpisy byly dobře navržené a přiměřené.

4.3.3 EHSV podporuje vytvoření výboru pro posouzení dopadu (na podniky), jež Komise oznámila ve strategickém přezkumu Lepší právní předpisy (11) a jehož cílem je zvýšení kvality a účinnosti posuzování dopadu. Rozsah jeho činnosti však nesmí být omezen na pouhou koordinaci, ale musí též vzít v úvahu kvalitu práce, pokud jde o malé a střední podniky, a analýzu hospodářských a sociálních důsledků návrhů právních předpisů. Měl by být zkoumán dopad nových předpisů přijímaných na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství na MSP.

4.3.4 Hospodářský a sociální dopad nových nebo revidovaných právních předpisů a jejich dopad na životní prostředí musí být pečlivě posouzen, aby se zjistily možné kompromisy a společné působení různých cílů politik. Stávající právní předpisy jsou kromě toho prozkoumávány z hlediska možnosti jejich zjednodušení a je posuzován jejich dopad na konkurenceschopnost. Zvláštní pozornost by se měla věnovat nezávislému posouzení dopadu na podniky, včetně konkrétního zaměření na malé podniky, všech legislativních a právních návrhů Evropské komise. Vytváří se společný přístup k měření administrativních nákladů nových a stávajících právních předpisů. Řídící zásadou při přezkumu stávajících právních předpisů a vytváření nových by měla být zásada „mysli nejdříve v malém“. To znamená, že právní předpisy by měly brát v úvahu zvláštnosti malých a středních podniků.

4.3.5 EHSV poukazuje na to, že zlepšení je zvlášť důležité pro malé a střední podniky, které mají obvykle k dispozici pouze omezené zdroje k tomu, aby se vypořádaly s administrativou stanovenou jak právními předpisy Společenství, tak vnitrostátními právními předpisy.

4.3.6 Měly by se učinit nezbytné kroky k tomu, aby se zajistilo, že všechny členské státy provedou všechny směrnice včas a prostřednictvím vysoce kvalitních právních předpisů, a aby národní a regionální vlády a zákonodárci byli přesvědčeni o zahájení vlastních projektů na zjednodušení právních předpisů tam, kde při provádění evropského práva došlo k „pozlacování“ („gold-plating“).

4.3.7 Většina politických subjektů na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni není dostatečně informována o realitě malých podniků a jejich skutečných potřebách. Předpokladem zlepšení kvality politiky pro malé a střední podniky v Evropě je lepší zapojení zástupců sdružení malých a středních podniků (12) na všech úrovních. Posilování sdružení malých podniků je také jedním z klíčových prvků Evropské charty pro malé podniky z roku 2000. Reprezentativní sdružení malých a středních podniků by měla být zapojena jako důležité zainteresované strany do rozhodovacího procesu na všech úrovních.

4.3.8 EHSV rozhodně podporuje Evropskou chartu pro malé podniky, která se ukázala jako výtečný nástroj sledování dosaženého pokroku a identifikace problémů, s nimiž se potýkají MSP, a dále též jako nástroj rozhodování o členských státech, jež mají jednat s cílem zlepšit koordinaci podnikatelských politik v celé Evropě. Je třeba zachovat stálý rytmus procesu integrace zpráv o provádění charty do ročních zpráv o lisabonské agendě. Je nutno ji aktualizovat a doplňovat ve vztahu k revidované Lisabonské strategii a k procesu velkého rozšíření.

4.4 Podnikatelská kultura a zakládání podniků (13)

4.4.1 Podnikání je komplexní jev, jenž zahrnuje prvky smyslu pro iniciativu, podstupování rizika a inovace. Malé a nové podniky vytvářejí inovace, vyplňují mezery na trhu, vytvářejí pracovní místa a zvyšují konkurenci, čímž podporují ekonomickou účinnost.

4.4.2 Evropská unie jako celek je sužována malou podnikatelskou aktivitou v rané fázi. Nejnovější zpráva Global Entrepreneurship Monitor nezařazuje žádný členský stát EU mezi prvních deset zemí (14). Naopak osm členských států se objevuje mezi deseti nejnižšími úrovněmi účasti (15).

4.4.3 Podnikání má význam pro společnost jako celek. Výbor navrhuje, aby byl rok 2009 vyhlášen Evropským rokem podnikání, s cílem podpořit a zvýšit povědomí o kultuře podnikatelského myšlení a pochopení významu podnikání pro celkový rozvoj každé země. Výbor v této souvislosti poznamenává, že v roce 2010 proběhne hodnocení v polovině období několika důležitých programů Společenství. Je třeba vytvořit kladné postoje společnosti k podnikání. Evropský rok podnikání by také poskytl příležitost k upevnění a posílení stávající výměny osvědčených postupů.

4.4.4 V rámci EU je velmi nutné změnit osnovy vzdělávání a odborné přípravy, zejména ve vyšším vzdělávání tak, aby kladly větší důraz na pokročilé vzdělávání k podnikání, na strategický význam řízení informací, IKT a sítí. Úloha škol a univerzit je nezbytným faktorem podpory podnikatelského smýšlení mezi mladými lidmi. Doporučuje se například aktivní účast zástupců společností na vzdělávání i angažovanost obchodních organizací. Významná je činnost médií a jimi vzbuzovaný image obchodu.

4.4.5 Mělo by dojít k posílení politik zaměřených na pomoc podnikům při zahájení činnosti a rozvoji, a to včetně rychlejšího a méně nákladného založení podniku, opatření ke zlepšení přístupu k rizikovému kapitálu, rozšíření programů přípravy na podnikání, opatření pro podporu vytváření a rozvoje malých a středních podniků, programů určených pro usnadnění přístupu k sítím a k veřejně prospěšným službám a hustší sítě podpůrných služeb pro malé podniky. Kromě toho jsou nutná politická rozhodnutí s ohledem na reformu daňových systémů, právní předpisy, přístup na trh, kroky k záchraně a restrukturalizaci a dědické právo. Je také nutná osvěta, aby se změnil přístup k bankrotům.

4.4.6 Rozhodující je dostupnost finančních prostředků v rané fázi. Belgická vláda podnikla kroky k překlenutí nedostatku vlastního kapitálu. Příkladem může být fond Arkimedes, jenž získal 110 milionů eur v podobě akcií nebo dluhopisů, za které se zaručila vlámská regionální vláda.

4.4.7 Stejně nezbytné je poskytování informací a služeb na podporu podnikání, zvlášť mladým podnikatelům. Ve vlámské části Belgie se osvědčily programy odborného dohledu.

4.4.8 Obavy z neúspěchu mají značný negativní dopad na možné zakládání nových podniků. Pro samostatně výdělečně činné osoby musí být přijat odpovídající sociální rámec. Samostatně výdělečně činní by také měli snadněji dostat druhou šanci.

4.5 Vnitřní trh (16)

4.5.1 Měl by se uvolnit potenciál jednotného trhu. Evropská unie by nyní měla disponovat výhodami trhu, který je větší než trh USA nebo Číny, avšak: — příliš mnoho směrnic nebylo plně transponováno do vnitrostátních právních předpisů, — nebylo dosaženo dostatečného pokroku při zajištění normalizace a vzájemného uznávání nabídky služeb, — při liberalizaci trhů, včetně trhů veřejného sektoru, došlo k odkladům, — objevily se potíže při sjednávání funkčních evropských práv duševního vlastnictví, — daňové rozdíly způsobují různé deformace.

4.5.2 Atraktivita Evropské unie jako místa pro investování závisí na velikosti a otevřenosti jejích trhů, jejím právním prostředí a kvalitě infrastruktury. Evropa se díky vyšším investicím stane produktivnější, protože úroveň produktivity práce závisí na investicích do hmotného a lidského kapitálu i do znalostí a infrastruktury.

4.5.3 Schopnost evropských výrobců konkurovat a přežít na vnitřním trhu je důležitá pro jejich konkurenceschopnost na světových trzích. Zatímco vnitřní trh zboží je poměrně dobře sjednocený, trh služeb je stále právně i fakticky dost roztříštěný. Vnitřní trh služeb musí být plně funkční a zároveň musí být zachován evropský sociální model, aby se podpořil růst a zaměstnanost a posílila konkurenceschopnost. Odstranění daňových překážek přeshraničních aktivit a zbývajících překážek mobility pracovníků také významně zvýší účinnost. Úplná integrace finančních trhů by rovněž zvýšila produkci a zaměstnanost tím, že by umožnila účinnější přidělování kapitálu a vytvořila lepší podmínky pro financování podnikatelské činnosti.

4.5.4 Vnitřní trh pro malé a střední podniky, zejména v odvětví služeb, stále není plně uskutečněn. Vysoká administrativní zátěž spojená s přeshraničními operacemi a nepřizpůsobenými evropskými normami brání malým podnikům, aby měly prospěch z většího trhu.

4.5.5 Normy mají pro přístup na trhy značný význam. Stávající postupy normalizace dostatečně nezohledňují zvláštnosti řemesel a malých a středních podniků. Malé podniky musí být lépe zapojeny do vypracování evropských a mezinárodních norem. Přestože Komise důrazně podporuje struktury jako je NORMAPME (17), je nutné vynaložit větší úsilí ve prospěch malých a středních podniků, zejména pro malovýrobu a výrobu na zakázku, nižší náklady na normy, vyváženější zastoupení v technických výborech, zjednodušení systémů certifikace.

4.5.6 V praxi veřejných zakázek je značný prostor pro další zlepšování. Podobné zlepšení by se odrazilo ve zvýšení podílu veřejně oznamovaných veřejných zakázek. Bylo by vhodné se soustředit na možnosti účasti malých a středních podniků na postupech zadávání veřejných zakázek. EHSV podporuje Komisi ve vypracování přehledu osvědčených postupů, zaznamenaných v této oblasti členskými státy EU ale též Spojenými státy a Japonskem, jejichž důsledkem bylo rozšíření přístupu malých a středních podniků k veřejným zakázkám.

4.5.7 Malé a střední podniky v Evropě jsou konfrontovány s 27 rozdílnými daňovými systémy, což způsobuje neúměrné náklady na plnění požadavků a vytváří značné překážky vnitřnímu trhu. Náklady na plnění požadavků jsou pro malé podniky mnohem vyšší než pro velké podniky (18). Očekává se, že dojde ke zjednodušení, které by bylo prospěšné především malým a středním podnikům.

4.6 Lidský kapitál, rozvoj schopností a sociální dialog

4.6.1 Podniky se v kontextu globalizované znalostní ekonomiky musejí neustále přizpůsobovat změnám. Úspěšní podnikatelé potřebují víc než jindy pevný základ znalostí a kvalifikací, aby byli schopni čelit větší konkurenci a vyhrát závody v inovacích. Technologický vývoj navíc vyžaduje stálé rozvíjení nových schopností, zejména v oblasti IKT, a získávání nových dovedností jak u podnikatelů, tak zaměstnanců (19).

4.6.2 Od schválení Lisabonské strategie v roce 2000 byly v Evropě zřetelně posíleny cíle odborné přípravy a strategie celoživotního učení, stále však musejí být dále zlepšovány, jak se uvádí v hodnotící zprávě rámce akcí pro celoživotní rozvoj schopností a kvalifikací za rok 2006, na kterém se v roce 2002 dohodli evropští sociální partneři (EKOS, Business Europe, CEEP, UEAPME). V této souvislosti by se na tomto úsilí měl také plně podílet nový integrovaný akční program Společenství v oblasti celoživotního vzdělávání, protože jeho oficiálním cílem je přispět k uskutečnění lisabonských cílů, konkrétně „rozvoji Evropské unie jako vyspělé společnosti založené na znalostech s udržitelným hospodářským rozvojem, větším počtem a vyšší kvalitou pracovních míst a větší sociální soudržností“.

4.6.3 Jak EHSV správně poukázal (20), „vzdělávací programy Unie se řadí k několika málo akcím Společenství, jež se obracejí přímo k jeho občanům. Proto by cílem nového programu měla být podpora demokracie vycházející z účasti a aktivního občanství a také podpora zaměstnanosti a univerzálního trhu práce“. Vzhledem k tomu, že také spojuje hlavní evropské programy mobility, konkrétně program Leonardo da Vinci pro učně a mladé žáky v počáteční odborné přípravě a mladé zaměstnance, i program Erasmus pro studenty, měly by být tyto programy pro mobilitu jednotlivců dostupnější. Vzdělávání a práce v cizině po určitou dobu nejen rozšiřuje dovednosti a znalosti jednotlivce, ale také zvyšuje pochopení Evropy a evropského občanství. Navíc to jednotlivci pomůže, aby byl aktivnější a přístupnější k převzetí odpovědnosti za svoji zaměstnatelnost v pracovním životě.

4.6.4 EHSV kromě toho zdůraznil„zvláštní význam toho, aby malé a střední podniky měly přístup k postupům programu“ a „v případě malých a středních podniků navrhuje specifický přístup, při němž se relevantní postupy zjednoduší, aby účast těchto podniků na programech byla schůdná a efektivní“. V hospodářství, jehož hnací silou jsou služby, je nejcennější hodnotou podniku jeho lidský kapitál. Mají-li podniky, zejména malé a střední podniky, uskutečňovat strategii rozvoje schopností, měly by být navrženy uzpůsobené iniciativy podpory, například na míru připravené nabídky odborné přípravy, finanční podpora a daňové pobídky, které by jim pomohly investovat do nepřetržité odborné přípravy.

4.6.5 Sociální dialog je důležitým nástrojem překonání hospodářských a sociálních problémů. Jedním z jeho hlavních úspěchů je zlepšení fungování trhu práce a předvídání změn. Sociální dialog kromě toho v podnicích přispívá k vytváření ovzduší důvěry. Malým podnikům může také dát individuální odpovědi, pokud vezme v úvahu specifičnost a kvalitu pracovního prostředí a pracovních vztahů i konkrétní situaci, ve které řemeslné a malé podniky pracují a rozvíjejí se.

4.7 Inovace

4.7.1 Cílem lisabonské agendy bylo dosažení 3 % na výzkum a vývoj z celkového HDP, z čehož musí dvě třetiny pocházet ze soukromého sektoru. Nyní jeho podíl činí pouze 56 %. Bohužel musíme poznamenat, že Evropa na výzkum a vývoj vydává mnohem nižší podíl svého HDP než USA a Japonsko (1,93 % v porovnání s 2,59 % v USA a 3,15 % v Japonsku). Nadto se intenzitě výzkumu v EU začíná přibližovat Čína, která stejných hodnot dosáhne do roku 2010. Výzkum a vývoj: soukromý sektor v USA v roce 2002 utratil na výzkum a vývoj o sto miliard eur více než soukromý sektor v Evropě.

4.7.2 Budoucí Evropský technologický institut (ETI), jehož cílem je dosažení co největší integrace vzdělávání, výzkumu a inovací na špičkové úrovni, by měl uznat a výrazně zhodnotit potenciál malých a středních podniků. Měla by být posílena spolupráce mezi univerzitami, výzkumnými středisky a podniky, zejména malými podniky. Pracovníci ve výzkumu by měli být podporováni v navazování kontaktů s podniky. Nelze podceňovat důležitost podpory transferů technologií prostřednictvím středisek a inkubátorů pro technologie. V novém rámci pro státní podpory na výzkum, vývoj a inovace by měla být také stanovena opatření na podporu poskytovatelů služeb podpory inovací, a dále uskupení a sítí pro inovaci. Evropští pracovníci ve výzkumu by měli mít více příležitostí v každém z 27 členských států EU. Je důležitá větší podpora a šíření výsledků výzkumu, aby bylo možné k nim zlepšit přístup pro podniky a jejich ekonomický dopad.

4.7.3 Evropa by měla v celé EU zajistit harmonizované právní prostředí, které by bylo příznivé inovacím. K ochraně inovací a řešení potřeb evropských podniků jsou nutné nové iniciativy směřující k patentu Evropského společenství. Tento systém by měl stanovit snížené poplatky pro malé a střední podniky a vhodnou strukturu pojištění patentoprávních soudních sporů.

4.7.4 Evropská komise ve svém nejnovějším sdělení uznala, že je nutné rozšířit definici inovace, aby byla orientovaná na malé a střední podniky a vzala v úvahu netechnické inovace ve všech odvětvích hospodářství. Tento nový přístup nyní musí být zaveden ve všech oblastech politiky, aby byl pro malé podniky užitečný.

4.7.5 Podstatné pro malé a střední podniky je, aby zlepšily svůj současný lidský kapitál a uvedly akademické pracovníky do výroby a inovace. 7. rámcový program by měl podpořit malé a střední podniky při zavádění zdokonalených technologických výzkumných a výrobních postupů, ale i při dalších formách inovací, které jsou pro strukturu malých a středních podniků důležité.

4.7.6 Nezbytné zdroje mají na úrovni EU pocházet z rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace, rámcového programu pro výzkum, strukturálních fondů a vzdělávacích programů, abychom zmínili jen ty nejdůležitější. Koordinace politik, včetně zdrojů, bude náročným a citlivým úkolem, zvlášť protože dostupné evropské finanční zdroje jsou s ohledem na potřeby a požadavky poměrně omezené. Bude třeba přijmout vhodná opatření na úrovni členských států a měla by být monitorována jejich efektivita a přístupnost, aby se zajistilo využití finančních prostředků ze strukturálních fondů ke spolufinancování programů pro inovační malé a střední podniky, nově založené podniky a převody podniků (tj. prostřednictvím evropských investičních fondů – JEREMIE).

4.7.7 Pro zavádění pokročilých nových výrobních postupů a strojů, zejména v malých a středních podnicích, budou zapotřebí úvěry za výhodných podmínek. Do práce odvětvových a meziodvětvových plánovacích skupin by měly být úzce zapojeny EIB a EIF.

4.7.8 Malé a střední podniky musí být více směrovány k použití informačních a komunikačních technologií, jež mohou snížit jejich náklady a zvýšit produktivitu a konkurenceschopnost.

4.8 Převod podniků (21)

4.8.1 Evropské studie uvádějí, že přibližně jedna třetina evropských podnikatelů, hlavně vlastníků rodinných podniků, během nadcházejících deseti let přestane podnikat. Odhaduje se, že se to dotkne asi 690 000 podniků, které poskytují 2,8 milionu pracovních míst. Převody by se měly podporovat jako hodnotná alternativa k založení nového podniku.

4.8.2 Na rozdíl od minulosti je stále více podniků převáděno mimo rodinu, na třetí strany. Roste také zájem o převzetí zavedené firmy místo založení zcela nového podniku. Podle výzkumů přežije prvních pět let 96 % převedených podniků, zatímco u nově založených podniků to je 75 %.

4.8.3 Prvním obtížným úkolem tedy je vytvoření programu, jenž by usnadnil, aby potenciální kupující a prodávající podniků navázali kontakt. Toto kontaktní místo by mělo být transparentní, aby se zvýšila možnost navazování kontaktů a zajistila se kontinuita existujících životaschopných podniků. Je nezbytné, aby služby zahrnující navazování kontaktů, poradenství a diskrétnost byly velmi kvalitní. Ve většině evropských zemí existuje vládní nebo vládou podporovaný trh pro převod podniků (22). Tyto iniciativy by měly být vytvořeny ve všech členských státech EU.

4.9 Přístup k finančním prostředkům

4.9.1 Malé a střední podniky a zejména nově založené, převedené a inovační podniky by měly mít lepší přístup k finančním prostředkům, aby plně uskutečnily svůj potenciál a vytvořily hospodářský růst a větší zaměstnanost v Evropě. Modely sdílení rizik jako například vzájemné a veřejné záruční režimy se ukázaly jako velice účinný nástroj, a proto je třeba tyto modely ještě více podporovat jak na úrovni EU, tak na úrovni členských států.

4.9.2 Pro to, aby byl kapitál pro nové podniky, malé a střední podniky a rychle rostoucí podniky dostupný s rozumnými náklady, je potřeba udržovat úrokové míry a rizikové prémie na přijatelné úrovni a také zhospodárnit programy vládní pomoci.

4.9.3 Mělo by se posílit a podporovat poradenství poskytované malým a středním podnikům organizacemi těchto podniků. Dále je nezbytné, aby byly zavedeny finanční nástroje přizpůsobené potřebám a prostředkům malých podniků. EHSV vyzývá Komisi a EIB/EIF, aby financovaly inovace v malých podnicích v podobě rizikového kapitálu a záručních režimů.

4.9.4 Držitelé rizikového kapitálu a tzv. „business angels“ představují pro malé a střední podniky důležitý způsob přístupu k finančním prostředkům. Pro zmírňování problému s nedostatkem vlastního kapitálu je důležité povzbuzovat navazování kontaktů mezi držiteli rizikového kapitálu a „business angels“ na jedné straně a (začínajícími) podnikateli na druhé straně.

4.9.5 Záruční systémy jsou velmi účinný a z hlediska zdrojů hospodárný způsob jak podpořit malé podniky. Caisse Mutuelle de Garantie de la Mécanique (CMGM) ve Francii má v této oblasti více než 45 letou zkušenost. CMGM nabízí bankovní záruky na téměř všechny úvěry (investiční úvěry, převody podniků, bankovní opční poukázky, úvěry v hotovosti), které podnikům poskytují. Podniky přispívají na kapitálový a záruční fond této společnosti. Tento systém umožňuje omezit soukromé poukázky požadované po podnikatelích, zpřístupňuje větší úvěry a poskytuje podnikatelům záchrannou síť ve vztahu k jejich bance. Bylo by vhodné podporovat výměny osvědčených postupů mezi členskými státy EU na téma přístup k finančním prostředkům a záručním fondům určeným pro MSP.

4.10 Internacionalizace

4.10.1 EU musí využít příležitosti, které skýtá otevření rychle rostoucích trhů v Asii, jako jsou Čína nebo Indie. EU se současně musí zabývat z toho vyplývající novou mezinárodní dělbou práce, zvlášť když se Čína začíná více specializovat na zboží s vysokou přidanou hodnotou a Indie se rozvíjí jako celosvětové centrum pro outsourcing. EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné mít společný přístup k jednání s třetími zeměmi, aby se zlepšily podmínky přístupu podniků z EU na trh.

4.10.2 Přestože jednotný trh funguje již více než 14 let, mnoho firem stále působí pouze ve své zemi. Hlavními překážkami jsou jazykové bariéry, zbývající legislativní a právní rozdíly a nedostatečná znalost jiných trhů. EHSV vítá vytvoření podpůrných služeb, které jsou blíže podnikatelům, srovnatelných s Passport to Export ve Spojeném království (23). Měl by být také podpořen přístup malých a středních podniků k trhům veřejných zakázek.

4.10.3 Měly by být vytvořeny odpovídající systémy podpory, které by také povzbudily přeshraniční činnosti v Evropské unii a na jiných trzích.

4.10.4 EHSV zdůrazňuje, že dokumenty Komise o obchodní politice (strategie přístupu, nástroje ochrany, globální Evropa) by se měly zaměřit zvláště na malé a střední podniky.

V Bruselu dne 12. července 2007 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Dimitris DIMITRIADIS

(1) Rozhodnutí Rady ze dne 12. července 2005 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2005/600/ES), Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 21.

(2) Plnění cílů Lisabonské strategie. Souhrnná zpráva pro Evropskou radu.

(3) Úř. věst. C 185, 8.8.2006 a CCMI/032.

(4) Údaje z roku 2003. Pocket book 2006, Eurostat.

(5) EHSV již několikrát požadoval, aby monetární politika usilovala o dosažení cílů plné zaměstnanosti a růstu.

(6) Konkurenceschopnost služeb souvisejících s podnikáním a jejich přínos k výkonu evropských podniků (KOM(2003) 747 v konečném znění) ze dne 4. prosince 2003 [není k dispozici v českém znění].

(7) Sdělení Komise Plnění lisabonského programu Společenství: Politický rámec k posílení zpracovatelského průmyslu EU – cesta k integrovanějšímu přístupu k průmyslové politice (KOM(2005) 474 Moderní průmyslová politika).

(8) EHSV nedávno zveřejnil několik stanovisek ke zjednodušení a zlepšení tvorby právních předpisů:

Úř. věst. C 24, 31.1.2006, Zlepšení tvorby právních předpisů, průzkumné stanovisko vyžádané předsednictvím Spojeného království, zpravodaj: pan Retureau.

Úř. věst. C 24, 31.1.2006, Jak zlepšit provádění a vymáhání právních předpisů EU, stanovisko z vlastní iniciativy, zpravodaj: pan van Iersel.

Úř. věst. C 112, 30.4.2004, stanovisko k tématu Aktualizace a zjednodušení acquis communautaire (KOM(2003) 71 v konečném znění), zpravodaj: pan Retureau.

(9) KOM(2006) 689, 690 a 691 ze dne 14. listopadu 2006.

(10) Akční program pro snižování administrativní zátěže v Evropské unii. KOM(2007) 23 v konečném znění, 24.1.2007.

(11) Sdělení Evropské komise ze dne 14. listopadu 2006.

(12) Organizacemi malých a středních podniků myslíme organizace zastupující malé a střední podniky (evropská definice) v různých oblastech činností: řemesla, průmysl, služby, obchod, svobodná povolání. Odkazujeme na mnohoodvětvové organizace i organizace související s více odvětvími.

(13) Úř. věst. C 309, 12.12.2006, Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise – Plnění lisabonského programu Společenství: Podpora podnikatelského smýšlení prostřednictvím vzdělávání a školství (KOM(2006) 33 v konečném znění).

(14) Irsko je na 11. místě.

(15) Maďarsko, Belgie, Švédsko, Slovinsko, Nizozemsko, Dánsko, Itálie a Finsko.

(16) Úř. věst. C 93, 27.4.2007, průzkumné stanovisko k revizi jednotného trhu.

(17) NORMAPME – Evropská organizace řemesel a malých a středních podniků pro normalizaci

(www.normapme.com).

(18) Týká se nákladů na plnění daňových požadavků u přeshraničních činností.

(19) Dokonce i tradiční profese jako jsou instalatéři a tesaři musejí brát v úvahu postupy úspory energie.

(20) Úř. věst. C 221, 8.9.2005.

(21) Provádění lisabonského programu Společenství pro růst a zaměstnanost. Převod podniků – Kontinuita prostřednictvím nového začátku. KOM(2006) 117 v konečném znění, 14.3.2006.

(22) Francie, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko, Finsko a Belgie (která má samostatné databáze pro každý region). Míra úspěšnosti je v těchto zemích okolo 25 %, což znamená, že jeden ze čtyř podniků v databázi našel nástupce.

(23) Podrobnosti o jednotném trhu naleznete ve Flash Barometer 180 – TNS Sofres/EOS Gallup Group Europe, Internal Market Opinions and Experiences of Businesses in EU-15 zveřejněném v červnu 2006.

Podrobnosti o Passport to Export, programu organizovaném UK Trade and Investment, který podporuje britské vývozce, aby překonali své slabé stránky v mezinárodním obchodu, naleznete v Charter of Small Business, Selection of good practices 2006, s. 9.