EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 7.12.2011 
SEK(2011) 1460 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RAD Ě 
Příprava víceletého finan čního rámce pro financování spol upráce EU se státy africké, 
karibské a tichomo řské oblasti a zámo řskými zem ěmi a územími pro období 2014-2020
(11. Evropský rozvojový fond), 
 
pokrývající ná sledné provád ěcí a finan ční nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond 
(ERF) 
{KOM(2011) 837 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1459 v kone čném znění}  
 
CS 2   CS 1. VYMEZENÍ  PROBLÉMU 
Toto posouzení dopad ů se týká p řípravy 11. Evropského rozvojového fondu (ERF), z n ěhož 
EU financuje spolupráci s af rickými, karibskými a tichomo řskými státy (dále jen „státy 
AKT“) a se zámo řskými zem ěmi a územími (dále jen „ZZÚ“).  
Financování ve státech AKT se má zam ěřit na řešení problému vysoké míry chudoby  a na 
potřebu, aby EU podpo řila jejich úsilí o snížení chudoby, dosažení udržitelného rozvoje a 
integrace do sv ětové ekonomiky, zatímco ZZÚ se p ři svém rozvoji nadále potýkají se 
specifickými hospodá řskými a sociálními problémy , které mohou mít závažné d ůsledky 
pro jejich specifické prost ředí. Analýza Komise zohled ňuje vnější rozměry vnitřních politik 
EU. 
2. ANALÝZA  SUBSIDIARITY   
Evropská unie jasně určila oblasti, kde m ůže v rámci ERF  nabídnout p řidanou hodnotu , 
a své financování zam ěřila především na rozpo čtovou podporu, ve řejnou správu a 
infrastrukturu. Desátý ERF také prokázal svou p řidanou hodnotu v podob ě schopnosti rychle 
reagovat. Díky tomu, že nep řidělené finan ční prostředky byly ponechány v ERF na pokrytí 
nepředvídaných pot řeb, a díky využití i novativních nástroj ů, např. FLEX a V-FLEX, dokázala 
EU zastávat významnou úlohu pro státy AK T, které se potýkají s pohromami nebo s 
potravinovou, hospodá řskou či finanční krizí.  
Členským stát ům EU poskytuje partners tví AKT-EU a ERF celosv ětový dosah a prost ředky k 
realizaci uceleného souboru cíl ů ve všech 77 státech AKT. Pokud jde o p řítomnost, oblast 
působnosti a zam ěření, nabízejí operace ERF v porovnání s vnitrostátními opat řeními 
významné výhody.  Toto kritické množství rovn ěž staví EU do lepší pozice pro vedení 
politického dialogu s partnerskými vl ádami. EU má také trvale pov ěst a úlohu propagátora 
inkluzivnosti a multilateralismu. Díky své velikosti m ůže EU pomáhat chudým v 
nejvzdálen ějších oblastech sv ěta, kde je v ětšina členských stát ů přítomna v omezené mí ře 
vzhledem k tomu, že leží mimo oblast jejich strategického zájmu.  
Zásahy EU provád ěné v ZZÚ  prostřednictvím ERF mají přidanou hodnotu, protože je EU 
často jediným jiným dárcem krom ě členských stát ů, s nimiž jsou ZZÚ ústavn ě spojeny. EU 
zajišťuje, aby pro její spolupráci se ZZÚ byly vy členěny dostate čné finanční prostředky, a aby 
byla tato spolupráce soudr žná se spoluprací EU se  státy AKT, s nimiž v ětšina ZZÚ p římo 
sousedí.  
3. CÍLE  INICIATIVY  EU  
Obecnými cíli 11. ERF  zůstávají cíle stanovené v revidované dohod ě z Cotonou ( článek 1) a 
v části IV Smlouvy o fungová ní Evropské unie ( článek 198) týkající se ZZÚ. 
Dále, pokud jde o specifické cíle revize tohoto nástroje , sestává politický rámec pro 
přípravu 11. ERF na jedné stran ě ze sdělení „Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU: 
Agenda pro zm ěnu“, přijatého dne 13. října 2011, a na stran ě druhé z pokyn ů pro revizi  
rozhodnutí o p řidružení zámo ří týkajícího se vztah ů mezi EU a ZZÚ. Nástroji k provád ění 
tohoto rámce jsou vnit řní dohoda o 11. ERF a p říslušné provád ěcí nařízení, finan ční nařízení a 
 
CS 3   CS programové pokyny. Logika posouzení dopad ů (související p říčiny, cíle, možnosti a 
dopady) je založena na n ěkolika tématech , jež vyplývají z tohoto rámce. T ěmito tématy 
jsou: diferenciace, koncentrace, koordinace s členskými státy, inova ční nástroje, flexibilita a 
regionální spolupráce (která je pro ZZÚ specifická).  
4. MOŽNOSTI  POLITIKY 
Pro každé téma jsou zvažovány dva scéná ře (zachování sou časného stavu a alternativní 
možnost). U alternativní možnosti jsou zd ůrazněny dopady následujících zm ěn na jednotlivé 
prvky „balí čku“ ERF (vnit řní dohoda, provád ěcí a finanční nařízení): 
• zásada diferenciace , tj. přidělení více prost ředků nejméně rozvinutým partner ům a 
menšího objemu rozvojové pomoci pokro čilejším partner ům; 
• koncentrace pomoci EU na odv ětví, kde může mít nejv ětší dopad, tj. na omezený 
počet oblastí; 
• větší koordinace s členskými státy: u států AKT by společné plánování program ů 
mohlo vést k vytvo ření jediného spole čného programového dokumentu pro každou 
partnerskou zemi nebo – v minimální variant ě – k vytvo ření dohody o d ělbě práce. U 
ZZÚ by bylo cílem této alternativní možnosti pokud možno lepší slad ění program ů 
EU s programy členských stát ů. Dále by mohla být zavedena možnost vytvo řit pro 
státy AKT sv ěřenecké fondy EU spravované Komisí ; 
• větší využívání inovačních finan čních nástroj ů, tj. mechanism ů slučování zdroj ů 
za účelem navýšení finan čních zdroj ů pro rozvoj. V n ěkterých státech nebo 
regionech AKT by se v ětší podíl prost ředků EU na rozvoj mohl poskytovat 
prostřednictvím (stávajících nebo) nových finan čních nástroj ů, jako jsou 
mechanismy slu čující granty a p ůjčky od evropských finan čních institucí či jiné 
mechanismy sdílení rizika; 
• posílení aspektů flexibility ERF , včetně: i) poskytnutí možnosti předem  omezit 
počáteční přidělené prost ředky s cílem ponechat více prost ředků stranou (v 
rezervě) pro účely navýšení nebo zvláštních p řídělů pro konkrétní odv ětví či 
iniciativy; ii) ur čení specifických forem podpory zemím v nestabilních, 
přechodových nebo krizových situacích ; iii) zaměření úsilí EU na strategie reakce 
přímo navazující na stávající politiky pa rtnerských zemí (ve fázi plánování 
program ů); 
• podmínění využití zdroj ů ZZÚ pro regionální spolupráci jejich p řidanou hodnotou za 
účelem rozvoje regionální spolupráce se státy AKT a nejvzdálen ějšími regiony . 
5. POSOUZENÍ  DOPADŮ  
Pokud jde o diferenciaci , při zachování sou časného stavu by pomoc spravovaná Komisí 
nadále p řispívala k obecným cíl ům, zejména ke snižování chudoby, p ři zachování 
celosvětového dosahu a p řítomnosti, ale v n ěkterých zemích by její dopad a ú činnost nebyly 
maximalizovány, což by rovn ěž vedlo k omezení pokroku v pln ění rozvojových cíl ů tisíciletí. 
U alternativní možnosti by p řesnější zeměpisné zam ěření vedlo ke sm ěřování zdroj ů tam, kde 
 
CS 4   CS jsou nejvíce zapot řebí a kde mají v rámci stát ů AKT a ZZÚ nejv ětší možný dopad a p řidanou 
hodnotu. S pokro čilejší partnery by EU vytvo řila alternativní formy spolupráce a dialogu 
prostřednictvím nejvhodn ější kombinace politik. 
Pokud jde o koncentraci , při zachování sou časného stavu by byla pomoc  spravovaná Komisí 
nadále poskytována pom ěrně široké škále odv ětví, takže by se nevy řešil problém 
roztříštěnosti pomoci. U alternativní možnosti by zvýšené odv ětvové zam ěření přispělo ke 
zvýšení dopadu pomoci EU, jelikož by se prost ředky soust ředily na omezený po čet odvětví, 
takže kritické množství EU by se zvýš ilo. Riziko ztráty viditelnosti EU v n ěkterých odv ětvích 
jednotlivých zemí by muselo být zmírn ěno pomocí efektivní d ělby práce a v ětší koordinace s 
jinými zdroji financování. 
Pokud jde o koordinaci s členskými státy EU , při zachování sou časného stavu by nebyl 
vyřešen problém rozt říštěnosti pomoci ani riziko p řekrývání. U alternati vní možnosti by bylo 
možné posílit ú činnost a politický dopad pomoci EU prost řednictvím v ětší dělby práce mezi 
dárci, spole čného plánování program ů a využívání sv ěřeneckých fond ů EU. 
Při využívání inovativních finan čních nástroj ů by při zachování sou časného stavu nedošlo k 
maximalizaci dopadu a ú činnosti grant ů EU. U alternativní možnosti by se prost řednictvím 
slučování a jiných mechanism ů sdílení rizika zvýšil finan ční dopad grantových prost ředků 
EU, jakož i kritické množství, zejména v p řípadě rozsáhlých projekt ů.  
Z hlediska flexibility  by při zachování sou časného stavu byly zachovány n ěkteré „flexibilní“ 
rysy ERF, ale v jiných p řípadech by fond nebyl schopen dostate čně flexibiln ě reagovat na 
konkrétní situace, v nichž se partne ři nacházejí. U alternativní možnosti by p řidělování 
pomoci mohlo být rychle upravov áno, aby odpovídalo vývoji okolností či konkrétním 
situacím (jako jsou krizové, nestabilní nebo p řechodové situace), nebo aby využívalo p řístup 
založený na pobídkách, čímž by se zvýšila nejen efektivnost pomoci EU a její schopnost 
reagovat, ale i vlastní odpov ědnost partner ů. 
Pokud jde o regionální spolupráci se ZZÚ , při zachování sou časného stavu by interakce s 
nimi a jejich zapojení do regionální s polupráce se státy AKT a nejvzdálen ějšími regiony 
zůstaly omezené. U alternativní možnost by došlo k posílení ú činnosti a dopadu prost ředků 
EU jednak díky lepší koordinaci mezi ERF a zdroji EU pro regionální spolupráci a jednak 
díky účasti ZZÚ v regionálních programech spole čně se státy AKT. 
6. POROVNÁNÍ  MOŽNOSTÍ 
Z porovnání dopad ů, jež mají zjišt ěné možnosti na zvolené cíle, vyplývá, že pro všechny 
specifické cíle je upřednostňována alternativní možnost oproti možnosti zachování 
současného stavu  jakožto nejlepší p řístup, jak řešit zjištěné problémy a jak reagovat na 
obecné a specifické cíle. Tyto možnosti lépe odrážejí revidované politické sm ěry rozvojové 
politiky EU a nové sm ěry ve vztazích mezi EU a ZZÚ, což p řispěje k dalšímu zvýšení 
efektivity a maximalizaci dopadu finan ční pomoci EU ve státech AKT a ZZÚ. 
7. SLEDOVÁNÍ  A HODNOCENÍ 
Komise již zavedla pravidelné systémy sledování a hodnocení , jež pokrývají celou ší ři 
jejího programu pomoci. Zahrnují interní zam ěstnance i externí odbo rníky. Tyto systémy 
hodnotí vnitrostátní strategie, jednotlivé programy a projekty. Krom ě toho jsou najímáni 
 
CS 5   CS nezávislí externí odborníci, aby posoudili výsledky vn ější činnosti EU. Komise rovn ěž 
provádí strategická hodnocení svých politik, od plánování program ů a strategie až po 
provádění zásahů v určitém odv ětví, zemi nebo oblasti, p řípadně strategická hodnocení 
konkrétních nástroj ů. Pokud jde o ERF , základ pro činnost EU a její základní prvky jsou 
stanoveny v provád ěcím nařízení pro ERF. Výsledky pomoci EU p ři odstraňování chudoby 
jsou měřeny pokud možno pomocí konkrétních a m ěřitelných ukazatel ů. Zvláštní pozornost je 
věnována pokroku p ři plnění rozvojových cíl ů tisíciletí.