2009
ŘÍZENÍ ZAPOJENÍ NESTÁTNÍCH 
SUBJEKTŮ  DO ROZVOJOVÉ 
POMOCI ES ZE STRANY KOMISEEVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 4EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR V TÉTO ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVĚ ZKOUMÁ, JAK 
EVROPSKÁ KOMISE ZAJIŠŤUJE, ABY NESTÁTNÍ SUBJEKTY BYLY ZAPOJENY DO ROZVOJOVÉ SPOLUPRÁCE S OHLEDEM NA SVOU ROLI V POLITICKÉM DIALOGU A ROLI PROVÁDĚCÍCH SUBJEKTŮ ROZVOJOVÝCH PROJEKTŮ.
PODLE ZPRÁVY JE NĚKTERÉ ASPEKTY ŘÍZENÍ A POSTUPŮ KOMISE 
POTŘEBA ZLEPŠIT. ÚČETNÍ DVŮR UVÁDÍ ŘADU DOPORUČENÍ, JEJICHŽ 
CÍLEM JE ZVÝŠIT ÚČELNOST ZAPOJENÍ NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ DO 
PROCESU ROZVOJOVÉ SPOLUPRÁCE, LÉPE ZAJIŠŤOVAT, ABY ČINNOSTI PROVÁDĚNÉ NESTÁTNÍMI SUBJEKTY BYLY RELEVANTNÍ A DOSAHOVALY ZAMÝŠLENÝCH VÝSLEDKŮ, A PODPOŘIT ROZVOJ KAPACIT NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ, KTERÉ TO NEJVÍCE POTŘEBUJÍ.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
CS
QJ-AB-09-004-CS-C
ISBN 978-92-9207-268-1
ISSN 1831-0788
Jak získat publikace EU
Publikace na prodej:
• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);• u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;•  obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců. Jejich kontaktní 
údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
Bezplatné publikace:• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);•  na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise. Jejich kontaktní údaje najdete 
na http://ec.europa.eu/ nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
ŘÍZENÍ ZAPOJENÍ 
NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ DO ROZVOJOVÉ POMOCI ES ZE STRANY KOMISEZvláštní zpráva  č. 4   2009
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce, ES)
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise2
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.:  +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46430
E-mail:  euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Zvláštní zpráva  č. 4   2009
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
Katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace.Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2009ISBN 978-92-9207-268-1
©  Evropská společenství, 2009
Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
Printed in Belgium
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise3
OBSAH
Body
  SEZNAM ZKRATEK 
I–VII  SHRNUTÍ
1–12  ÚVOD
1–4   KONTEXT AUDITU
5–6  DOPAD NA ROZPOČET
7–9  PRÁVNÍ RÁMEC
10–12   HLAVNÍ DOKUMENTY
10  EVROPSKÝ KONSENZUS O ROZVOJI11–12  SDĚLENÍ A POKYNY
13–17   ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
18–83  ZJIŠTĚNÍ
18–35   ZAJIŠŤUJE KOMISE V ODPOVÍDAJÍCÍ MÍŘE, ABY BYLY NESTÁTNÍ SUBJEKTY ÚČELNĚ ZAPOJENY DO PROCESU 
ROZVOJOVÉ SPOLUPRÁCE?
20–29 PŘÍPRAVA STRATEGICKÝCH DOKUMENTŮ PRO JEDNOTLIVÉ ZEMĚ
30–35  TEMATICKÝ PROGRAM TÝKAJÍCÍ SE ÚČASTI NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ A MÍSTNÍCH ORGÁNŮ NA ROZVOJI
36–68   UMOŽŇUJÍ ŘÍDÍCÍ SYSTÉMY KOMISE EFEKTIVNĚ ZAJISTIT, ABY ČINNOSTI PROVÁDĚNÉ NESTÁTNÍMI SUBJEKTY 
BYLY RELEVANTNÍ A BYLO PRAVDĚPODOBNÉ, ŽE DOSÁHNOU ZAMÝŠLENÝCH VÝSLEDKŮ?
37–41   VÝBĚROVÉ POSTUPY
42–50 POSTUPY KONTROLY A DOHLEDU
51–62  MONITOROVÁNÍ VČETNĚ NÁSTROJŮ A POSOUZENÍ ÚČELNOSTI ČINNOSTÍ NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ
63–68  VYHLÍDKY NA UDRŽITELNOST
69–83   ZAJIŠŤUJE KOMISE V PŘIMĚŘENÉ MÍŘE ROZVOJ KAPACIT NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ?
70–74  STRATEGIE PRO ROZVOJ KAPACIT NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ
75–83  PROGRAMY ROZVOJE KAPACIT NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ 
84–92   ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
 PŘÍLOHA I – VÝŠE PROSTŘEDKŮ SJEDNANÝCH S NESTÁTNÍMI SUBJEKTY
 PŘÍLOHA II – HLAVNÍ USTANOVENÍ DOHODY Z COTONOU, KTERÁ SE TÝKAJÍ NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ
 PŘÍLOHA III – SEZNAM ZKOUMANÝCH PROGRAMŮ, PROJEKTŮ A MÍSTNÍCH VÝZEV K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ
 PŘÍLOHA IV – SUBJEKTY ROZVOJOVÉ SPOLUPRÁCE NAVŠTÍVENÉ NA MÍSTĚ
 ODPOVĚDI KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise5
SEZNAM ZKRATEK
AKT : Africké, karibské a tichomořské země (skupina zemí)
CONCORD : Evropská konfederace nevládních organizací pro pomoc a rozvoj 
CRIS : společný informační systém pro oblast vnějších vztahů (počítačová aplikace)
EIDHR : Evropská iniciativa pro demokracii a lidská práva 
ERF : Evropské rozvojové fondy 
ES: Evropské společenství 
EU: Evropská unie 
Jižní nestátní subjekty : Nestátní subjekty přijímajících zemí (jih)
Logframe : matice logického rámce
NGO : nevládní organizace 
PADOR : Online registrace údajů potenciálního žadatele (počítačová aplikace)
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise6
SHRNUTÍ 
I.
Termín nestátní subjekty používaný v této  
zprávě se vztahuje na všechny sféry spo-
lečnosti, které nejsou součástí soukromého 
sektoru nebo státu, tedy včetně nevládních 
organizací1. V souladu s dohodou z Cotonou 
uzavřenou se skupinou zemí AKT a dále práv-ními předpisy EU plní tyto nestátní subjekty 
v rozvojové spolupráci několik rolí – přede-
vším se podílejí na politickém dialogu a pro-
vádění projektů. Ke splnění těchto úkolů má nestátním subjektům pomoci podpora roz-voje kapacit. V roce 2007 poskytla EU přímo 
nestátním subjektům prostředky v přibližné výši 915 milionů EUR, což představuje 10 % celkové pomoci rozvojovým zemím (ze vše-obecného rozpočtu a ERF). 
II.
V rámci svého auditu Účetní dvůr s ohledem 
na uvedené dvě hlavní role nestátních sub-
jektů zjišťoval, zda Komise:
v odpovídající míře zajišťuje, aby byly   —
nestátní subjekty účelně zapojeny do  
procesu rozvojové spolupráce;
má efektivní řídící systémy umožňující   —
zajistit, aby činnosti prováděné nestát-
ními subjekty byly relevantní a bylo  
pravděpodobné, že dosáhnou zamýšle-ných výsledků;
v odpovídající míře podporuje rozvoj   —
kapacit nestátních subjektů.
1 V dohodě z Cotonou je do definice nestátních subjektů 
zahrnut i soukromý sektor. Tato zpráva však vychází 
z nařízení o nástroji pro rozvojovou spolupráci (nařízení (ES) č.1905/2006 Evropského parlamentu a Rady ze dne 
18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro 
rozvojovou spolupráci (Úř. věst. L 378, 27.12.206, s. 41)), jež 
ziskové subjekty nezahrnuje. Čl. 24 odst. 2 tohoto nařízení 
pak uvádí úplnější seznam příslušných typů organizací. 
Přestože je zřejmé, že o typické charakteristice nevládní 
organizace panuje široká shoda, žádná jednotná definice neexistuje (OSN i Světová banka zveřejňují pracovní 
definice), a k provedení tohoto auditu ani nebyla potřebná, 
neboť je užitečnější použít širší koncepci nestátních 
subjektů účastnících se na rozvoji (ekvivalent občanské 
společnosti jako celku).  
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise7
III.
Účetní dvůr zjistil, že navzdory snahám  
Komise zapojit nestátní subjekty do procesu 
rozvojové spolupráce je jejich zapojení malé 
a nezaručuje trvalý a strukturovaný dialog, 
s nímž počítají právní předpisy EU a vlastní 
pokyny Komise (viz body 18–35).
IV.
Řídící systémy Komise vesměs zajišťují, aby 
projekty prováděné nestátními subjekty  byly relevantní a bylo pravděpodobné, že  dosáhnou zamýšlených výsledků. Výběrový 
postup formou výzvy k předkládání návrhů však ne vždy zaručuje včasné dokončení  koncepce projektů, nestátní subjekty nemají dostatečné pokyny k uplatňování finančních 
pravidel v praxi a ve výkladu a uplatňování 
postupů existují nesrovnalosti. Monitorování neprobíhá v dostatečné míře a vyhlídky na 
udržitelnost jsou slabé, částečně kvůli krát-
kému trvání projektů (viz body 36–68).
V.
Programy rozvoje kapacit byly vypracovány a tvoří součást strategie ve většině zemí AKT a v rámci dohody z Cotonou jsou v těchto  
zemích prováděny ve spolupráci s partner-
skými vládami. Tento přístup se však značně 
liší od přístupu v případě asijských a latin-
skoamerických přijímajících zemí, pro něž  strategie zatím vypracovány nebyly (viz  
body 69–74).
VI.
První kolo programů rozvoje kapacit se  z hlediska potřeb nestátních subjektů v při-
jímajících zemích ukázalo jako vysoce rele-vantní. Programy však nedosáhly svého  
plného potenciálu, a to především proto,  že postupy řízení vedly ke zpožděním, což zhoršilo vyhlídky na účelnost a udržitelnost. Programy se navíc potýkají s vnitřním rozpo-rem plynoucím z toho, že podpora rozvoje kapacit nestátních subjektů, které ji nejvíce 
potřebují, probíhá na základě postupu (výzvy 
k předkládání návrhů), při němž se vybírají nestátní subjekty s nejlepší výkonností (viz body 75–83).  SHRNUTÍ 
VII.
Účetní dvůr ve zprávě Komisi především  
doporučuje, aby:
poskytla lepší a širší pokyny k postupům  —
týkajícím se zapojení nestátních subjektů 
do procesu rozvojové spolupráce;
pokračovala v již zavedených opatřeních  —
s cílem zlepšit výběrový postup mající  
formu výzvy k předkládání návrhů;
lépe zacílila monitorování a podporu ze  —
strany delegací;
zajistila dostatečné pokyny pro zaměst- —
nance delegací i nestátních subjektů,  pokud jde o ukazatele výkonnosti;
při spolupráci s nestátními subjekty   —
zvážila využívání kombinace různých  
nástrojů (nikoliv jen projektů) ke zlep-
šení udržitelnosti;
vytvořila strategii pro rozvoj kapacit   —
nestátních subjektů v asijských a latin-skoamerických zemích a přehodnotila  
rozdílnost přístupu u zemí AKT a asij-
ských a latinskoamerických zemí;
prozkoumala další způsoby plnění cílů   —
politiky rozvoje kapacit, např. dohody  o partnerství, financování větším počtem dárců či kaskádové granty, s cílem lépe oslovit organizace na místní úrovni. 
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise8
ÚVOD
KONTEXT AUDITU 
 1.  Přístup EU k rozvojové spolupráci, který odráží rozvíjející se meziná-
rodní konsenzus, prošel v posledním desetiletí řadou změn na úrovni 
politiky i na úrovni financování. Do politiky ES je nyní v různé míře 
zapojena řada partnerů, jejichž charakteristika a role se postupně  
vyvíjely. Komise v rostoucí míře spolupracuje s celou řadou partnerů 
včetně nestátních subjektů či těch, které je reprezentují.
 2.  Termín nestátní subjekty se vztahuje na všechny sféry společnosti, které 
netvoří součást soukromého sektoru nebo státu. V oblasti rozvojové 
spolupráce k nestátním subjektům patří nevládní organizace a místní 
organizace, sdružení zemědělců, obchodní nebo profesní sdružení, ekologické skupiny, univerzity, odbory, obchodní komory, nadace  
a rovněž církve a náboženská sdružení. Termín nestátní subjekty se 
často používá jako synonymum pro organizace občanské společnosti 
a v tomto smyslu je použit i v této zprávě (viz rovněž poznámka  
pod čarou 1 u oddílu shrnutí). V minulosti byly hlavními partnery EU 
z řad nestátních subjektů
2 nevládní organizace, a to zejména evropské 
nevládní organizace. V současné době se však klade silný důraz na zapojení nestátních subjektů z partnerských nebo přijímajících zemí 
(často označovaných také jako „jižní nestátní subjekty“).
 3.  Nestátní subjekty plní v celkové oblasti rozvojové spolupráce EU různé 
funkce, přičemž jejich dvě hlavní role spočívají v:
politickém dialogu, což obnáší všechny funkce spojené s repre- a) 
zentováním, prosazováním zájmů a dohledem ve vztahu k vládám a dárcům;
provádění rozvojových programů a projektů, které přinášejí přímý b) 
prospěch chudému obyvatelstvu.
 4.  Právní předpisy počítají se třemi hlavními způsoby spolupráce Komise 
s nestátními subjekty, a to posílením role těchto subjektů v politickém 
dialogu tím, že je Komise zapojí do své rozvojové spolupráce, dále 
financováním rozvojových programů a projektů, které nestátní sub-
jekty provádí, a podporou rozvoje kapacit3 (zejména u jižních nestát-
ních subjektů), aby mohly plnit obě výše uvedené role. V návaznosti 
na převod pravomocí mají nyní delegace Komise ve vztazích s nestát-ními subjekty vedoucí postavení a řídí (co do počtu) přibližně 80 % příslušných programů a projektů.2 Jedním z hlavních důvodů byla 
skutečnost, že evropské nevládní 
organizace měly v minulosti 
lepší předpoklady pro splnění 
požadavků Komise než nestátní 
subjekty z přijímajících zemí, jichž bylo málo a byly slabé.
3 Rozvoj kapacit je proces, při 
němž jednotlivci a organizace 
budují a posilují svou schopnost 
realizovat úkoly a vytvářet výstupy, 
definovat a řešit problémy a průběžně činit informovaná 
rozhodnutí.
1 000
800600400200
0
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise9
4 Viz bod 52.
5 Tj. bez zohlednění humanitární 
a mimořádné pomoci (viz bod 
17) a grantů pro mezinárodní 
organizace (jež nakonec mohou 
využít nevládní organizace či 
nestátní subjekty jako prováděcí partnery svých opatření).
6 Tematické programy se zabývají 
specifickými záležitostmi nebo 
typy činností, které jsou konkrétně upraveny právními předpisy 
a programují se odděleně od 
zeměpisných programů. Týkají 
se lidského a sociálního rozvoje, 
životního prostředí a udržitelného 
řízení přírodních zdrojů, včetně 
energie, nestátních subjektů a místních orgánů, zajišťování 
potravin a migrace a azylu.
7 Zeměpisné programy se 
vztahují na rozvojovou spolupráci s partnerskými zeměmi a regiony 
vymezenými geograficky.DOPAD NA ROZPOČET
 5.  Vysledovat finanční tok prostředků ES, které jdou přes nestátní subjekty, 
je obtížné, neboť Komise nemá k dispozici úplné údaje4. Nicméně pro-
středky na rozvoj přidělené nestátním subjektům přímo bez zprostřed-
kovatele5 během posledních deseti let postupně stoupaly a v roce  
2007 dosáhly přibližně 10 % podpory poskytnuté rozvojovým zemím 
dohromady ze všeobecného rozpočtu a evropských rozvojových fondů (viz graf 1  a příloha I ). 
 6.  Evropské společenství tradičně podporuje nestátní subjekty především 
prostřednictvím tematických rozpočtových položek6, v menší míře pak 
také geografických rozpočtových položek7 a ERF ( příloha I ). Hlavním 
zdrojem financování je program pro společné financování s nevlád-ními organizacemi (zpočátku se týkal pouze evropských nevládních organizací). Tento program byl založen v roce 1976 a bylo na něj  vyčleněno 2,5 milionu EUR. Do poloviny devadesátých let vzrostly  jeho prostředky na přibližně 200 milionů EUR za rok, což představuje 23 % celkového objemu finančních prostředků, které Komise v roce 2007 poskytla nestátním subjektům. 
VÝVOJ PLATEB NESTÁTNÍM SUBJEKTŮM* BĔHEM 
OBDOBÍ 2000–2007GRAF 1
* Výdaje EU přímo na rozvoj nestátních subjektů jako prvních recipientů platby.
Zdroj: Útvary Komise.RokV milionech EUR
Celkem ERF Rozpočet
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise10
PRÁVNÍ RÁMEC 
 7.  Komise již řadu let financuje vlastní iniciativy evropských nevládních 
organizací (formou spolufinancování) a využívá nevládní organizace 
jako prováděcí subjekty pomoci EU. Nařízení Rady (ES) č. 1658/988 
stanoví pravidla o společném financování akcí na pomoc rozvojovým 
zemím s evropskými nevládními organizacemi.
 8.  Pokud jde o skupinu afrických, karibských a tichomořských zemí (AKT), 
dohodou z Cotonou, podepsanou v červnu 2000, byla do vztahu mezi EU a nestátními subjekty vnesena výrazná změna. Země AKT a Evrop-ské společenství se v ní právně zavázaly zapojit nestátní subjekty do všech fází procesu spolupráce (formulace, provádění, přezkum a hod-nocení) a poskytovat finanční prostředky na posílení jejich kapacity, aby tyto subjekty mohly plnit svou novou úlohu partnerů v rozvojové spolupráci (viz příloha II ).
 9.  Pokud jde o další země, nástroj pro rozvojovou spolupráci9 a evropský 
nástroj sousedství a partnerství10, které od ledna 2007 nahradily do 
té doby platná nařízení, obsahují konkrétní ustanovení týkající se  
role nestátních subjektů při rozvoji. Součástí nástroje pro rozvojovou 
spolupráci je také nový tematický program týkající se účasti nestát-
ních subjektů a místních orgánů na rozvoji, jehož hlavním cílem je zabezpečit rozvoj kapacit (nahrazuje předchozí program pro společné 
financování s nevládními organizacemi – viz bod 6).8 Úř. věst. L 213, 30.7.1998, s. 1.
9 Nařízení (ES) č. 1905/2006.
10 Nařízení (ES) č. 1638/2006 
Evropského parlamentu a Rady ze dne 24. října 2006 o obecných 
ustanoveních o zřízení evropského 
nástroje sousedství a partnerství 
(Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 1).
EVROPSKÝ KONSENZUS O ROZVOJI – ÚČAST OBČANSKÉ SPOLEČNOSTI 
„EU podporuje širokou účast všech zúčastněných stran na rozvoji jednotlivých zemí a povzbuzuje k účasti všechny 
součásti společnosti. Velmi důležitou úlohu v oblasti podpory demokracie, sociální spravedlnosti a lidských práv zastá-
vají zejména občanská společnost, včetně hospodářských a sociálních partnerů, jako jsou odbory, zaměstnavatelské 
organizace a soukromý sektor, nevládní organizace a jiní aktéři nevládního sektoru partnerských zemí. EU zesílí svou 
podporu při vytváření kapacity nevládních činitelů v zájmu posílení jejich účasti na procesu rozvoje a v zájmu dosažení 
pokroku v politickém, sociálním a hospodářském dialogu. Rovněž bude uznána významná role, kterou hraje evropská občanská společnost; za tímto účelem bude EU věnovat zvláštní pozornost informování o rozvoji a zvyšování povědomí 
mezi občany EU.“RÁMEČEK 1
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise11
HLAVNÍ DOKUMENTY 
EVROPSKÝ KONSENZUS O ROZVOJI 
 10.  V prosinci 2005 učinila EU prostřednictvím Evropského konsenzu o rozvoji 
rámcové politické prohlášení, které uznává a posiluje princip účasti 
nestátních subjektů na rozvoji zemí, a zavázala se podporovat rozvoj kapacit nestátních subjektů, aby mohly v této roli vystupovat
11. 
SDĚLENÍ A POKYNY 
 11.  V květnu 2003 Rada přijala určitý okruh standardů12, které by útvary 
Komise měly splnit, aby zajistily, že nestátní subjekty budou konzul-
továny a do rozvoje zapojeny v odpovídající míře:
Podporovat zapojení nestátních subjektů do přípravy národních a) 
rozvojových strategií nebo strategických dokumentů na snížení 
chudoby, kterou provádějí vnitrostátní orgány.
Systematicky konzultovat nestátní subjekty v průběhu progra- b) 
movacího procesu.
V rámci konzultací projednávat všechny oblasti zájmu. c) 
Včas nestátním subjektům poskytovat jasné a úplné informace,  d) 
aby se mohly připravit a účelně podílet na spolupráci.
Rozvoj kapacit je nezbytným předpokladem pro to, aby nestátní e) 
subjekty mohly v rámci rozvojového procesu plnit konstruktivní 
úlohu.
Koordinace s členskými státy a dalšími dárci by se měla zvýšit. f) 
Evropské společenství musí i nadále podporovat účast nestátních g) 
subjektů na provádění projektů a programů spolupráce.
Evropské společenství musí i nadále udržovat své vztahy s nestát- h) 
ními subjekty jako prováděcími partnery a jako prováděcími sub-
jekty vlastních iniciativ.
 12.  V listopadu 2004 Komise vydala pro všechny delegace Komise pokyny 
k zapojení nestátních subjektů do rozvojového procesu, které dopl-ňují již existující pokyny pro delegace v zemích AKT. Vztahují se na strategické dokumenty pro jednotlivé země v období 2007–2013.11 Jak je uvedeno v bodě 2, pojem 
nestátní subjekty se v této zprávě 
používá jako synonymum pro občanskou společnost.
12 Jedná se o standardy uvedené 
v závěrech sdělení Komise o účasti 
nestátních subjektů v rozvojové 
politice ES (KOM(2002) 598 
v konečném znění).
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise12
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
 13.  Účetní dvůr se při svém auditu zaměřil na to, jak Komise řídí zapojení 
nestátních subjektů do rozvojové spolupráce při zohlednění jejich  
dvou hlavních rolí, tj. role partnerů ES při rozvojové spolupráci a pro-váděcích subjektů (viz bod 3). Audit hledal odpovědi na následující 
tři otázky:
Zajišťuje Komise v odpovídající míře, aby byly nestátní subjekty a) 
účelně zapojeny do procesu rozvojové spolupráce?
Umožňují řídící systémy Komise efektivně zajistit, aby činnosti  b) 
prováděné nestátními subjekty byly relevantní a bylo pravděpo-dobné, že dosáhnou zamýšlených výsledků?
Zajišťuje Komise v odpovídající míře rozvoj kapacit nestátních  c) 
subjektů?
 14.  Účetní dvůr vyšel ze standardů a pokynů uvedených výše v bodech 11 
a 12. Tyto standardy a pokyny vymezují schválený základ pro prová-
dění politiky EU týkající se zajištění účasti nestátních subjektů na  
rozvojové politice ES, a slouží proto jako celkové auditní kritérium 
při tomto auditu.
 15.  Aby bylo možné odpovědět na výše uvedené otázky, byly v rámci auditu 
provedeny následující hlavní činnosti:
přezkum dokumentace o politice a programování ES ve vztahu  a) 
k nestátním subjektům spolu se zprávami o provádění (viz  
bod 24);
kontrolní návštěvy v delegacích Komise v Bangladéši, Etiopii,  b) 
Peru a Jihoafrické republice s cílem prověřit postupy a činnosti Komise, včetně pěti programů podpory rozvoje kapacit, sedmi  
místních výzev k předkládání návrhů a 16 jednotlivých projektů 
(viz příloha III );
dokumentární prověrky u dvou programů podpory rozvoje kapacit c) 
v Mali a Ugandě;
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise13
pohovory s více než 60 místními a mezinárodními nestátními  d) 
subjekty, ústředními a místními orgány v partnerských zemích,  
jednotkami technické pomoci a dalšími dárci a dále některými plat-formami evropských nestátních subjektů a sítí; cílem těchto poho-
vorů bylo shromáždit informace o míře účasti nestátních subjektů 
v procesu rozvojové spolupráce a o jejich zkušenostech s postupy, 
jimiž Komise takovou účast podporuje (viz příloha IV );
porovnání s agenturami pro rozvojovou pomoc v Nizozemsku  e) 
a Švédsku.
  Audit zahrnoval konzultace s nestátními subjekty od roku 2000 (datum 
podpisu dohody z Cotonou) a vzorek projektů a programů, které pro-bíhaly v roce 2007.
 16.  Účetní dvůr přihlédl také k výsledkům a zjištěním svých nedávných auditů 
týkajících se nestátních subjektů v oblasti rozvojové spolupráce13 
a také k nedávnému auditu, který se týkal nevládních organizací  
a který provedla služba interního auditu Komise v úřadu EuropeAid, 
a k následné kontrole nápravných opatření. Audit také zohlednil sku-
tečnost, že Komise v současné době provádí hodnocení týkající se  poskytování pomoci ES prostřednictvím organizací občanské spo-
lečnosti. Podle svého zadání se toto hodnocení zaměřuje na nestátní 
subjekty coby prováděcí partnery (kanály, jimiž je poskytována pomoc 
ES). Audit Účetního dvora zkoumal širší otázku, a to jak Komise zapo-
jovala nestátní subjekty do všech fází rozvojové spolupráce EU.
 17.  Audit se zabýval především rolí nestátních subjektů v rozvojové spolu-
práci a nezkoumal již humanitární nebo mimořádnou pomoc, protože ty představují samostatné oblasti se specifickou strategií a specific-kými systémy řízení. Součástí auditu nebylo ani porovnání efektivnosti a účelnosti různých kanálů (soukromý sektor, OSN, bankovní systémy), ani srovnávací analýza dopadu akcí nestátních subjektů v různých  oblastech intervence.13 Poslední tři výroční zprávy 
Účetního dvora o plnění 
rozpočtu (2007: kapitola 8 „Vnější 
pomoc, rozvoj a rozšíření“; 2006 a 2005: kapitola 8 „Vnější akce“) 
a o činnostech financovaných 
z evropských rozvojových fondů 
(které se týkají rozpočtových 
let 2005, 2006 a 2007) a zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová 
pomoc ES zaměřená na 
zdravotnické služby v subsaharské 
Africe (http://www.eca.europa.eu).
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise14
ZAJIŠŤUJE KOMISE V ODPOVÍDAJÍCÍ MÍŘE, ABY BYLY 
NESTÁTNÍ SUBJEKTY ÚČELNĚ ZAPOJENY DO PROCESU ROZVOJOVÉ SPOLUPRÁCE?
 18.  Systematické zapojení nestátních subjektů do rozvojové spolupráce 
se všeobecně považuje za vhodný způsob, jak podpořit vlastnickou 
odpovědnost a účast, tedy hlavní principy rozvojové politiky EU, a jak 
využít praktické znalosti a zkušenosti získané na místní úrovni jako východisko při programování. To se odráží v politice zformulované 
v Evropském konsenzu o rozvoji (viz rámeček 1 ).
 19.  Pro posouzení toho, zda byly nestátní subjekty Komisí v odpovídající míře 
zapojeny do rozvojové spolupráce, zkoumal Účetní dvůr dva zásadní konzultační procesy související s:
přípravou strategických dokumentů pro jednotlivé země AKT  a) 
a asijské a latinskoamerické země;
přípravou strategického dokumentu pro nový tematický pro- b) 
gram týkající se účasti nestátních subjektů a místních orgánů na 
rozvoji.
PŘÍPRAVA STRATEGICKÝCH DOKUMENTŮ 
PRO JEDNOTLIVÉ ZEMĚ 
 20.  Účetní dvůr posuzoval existenci trvalého a strukturovaného dialogu, 
úplnost pokynů pro konzultaci nestátních subjektů (bod 12) a míru souladu s těmito pokyny a s obecnými zásadami a standardy Komise pro konzultace zainteresovaných stran
14. Zkoumal, zda:
existují jasné institucionální mechanismy; a) 
byly zahrnuty relevantní nestátní subjekty; b) 
byl poskytnut dostatečný čas k tomu, aby se umožnila účast nestát- c) 
ních subjektů;
byl přípravný proces adekvátní; d) 
byla o výsledcích dialogu poskytnuta jasná zpětná vazba; e) 
má ES dostatečné zdroje umožňující účelný dialog. f) ZJIŠTĚNÍ 
14 Sdělení Komise, Obecné 
zásady a minimální standardy 
pro konzultace Komise se 
zainteresovanými stranami, KOM(2002) 704 v konečném znění 
ze dne 11. prosince 2002.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise15
ZAPOJENÍ  NESTÁTNÍCH  SUBJEKTŮ  DO PŘÍPRAVY  STRATEGICKÝCH  DOKUMENTŮ  
PRO JEDNOTLIVÉ  ZEMĚ  NEODPOVÍDÁ  PŘÍSLUŠNÝM  POKYNŮM
 21.  Přestože konzultace s nestátními subjekty byla již součástí politiky Evrop-
ského společenství15, ve třech ze čtyř zemí (výjimkou byla Jihoaf-
rická republika), kde proběhl audit, bylo zjištěno jen málo důkazů  
o zapojení nestátních subjektů do přípravy strategických dokumentů 
pro jednotlivé země na období 2002–2006. Příčinou byl nedostatek odpovídajících záznamů v delegacích Komise. V Jihoafrické repub-
lice probíhaly konzultace jen v omezené míře. Od té doby bylo sku-tečné úsilí o vytvoření trvalého tripartitního dialogu mezi vládou, ES a zástupci nestátních subjektů zaznamenáno v Etiopii, a to nejdříve 
v souvislosti se společnými ročními přezkumy strategie od roku 2004 
a posléze v souvislosti se strategickými dokumenty pro jednotlivé  
země na období 2007–2013 (viz rámeček 2 ).
 22.  Delegace v Bangladéši a Peru – stejně jako původně v Jihoafrické republice 
– naopak nestátní subjekty do procesu programování na období 2007–
2013 systematicky nezapojovaly s výjimkou pořádání konzultací ad hoc . 
Tyto konzultace měly většinou podobu jednodenních seminářů, během nichž probíhaly prezentace a shromažďovaly se informace od přítomných 
nestátních subjektů, nešlo tedy o trvalý dialog. Navíc v Peru a Jihoafrické 
republice nebyly nalezeny žádné důkazy o tom, že by výsledky těchto 
konzultací byly zohledněny ve strategických dokumentech pro jednotlivé 
země. Při auditu byly zjištěny i další nedostatky v procesu konzultací: absence jasného mechanismu pro řízení konzultací (např. chyběl akční 
plán se stabilním a předvídatelným časovým harmonogramem konzultací), 
zpoždění při distribuci dokumentů, pozdě zaslané pozvánky, konzultace 
až v pozdní fázi programovacího procesu, omezený výběr nestátních sub-
jektů, problémy nestátních subjektů s připomínkováním návrhů a nedo-statečná zpětná vazba pro tyto subjekty o výsledcích konzultací.15 KOM(2000) 212 v konečném 
znění, Rozvojová politika 
Evropského společenství, bod 5.2.
PŘÍKLAD DOBRÉHO PŘÍSTUPU KE STRUKTUROVÁNÍ DIALOGU MEZI VLÁDOU, 
ES A NESTÁTNÍMI SUBJEKTY 
Etiopie: pracovní skupina Cotonou 
V roce 2003 národní a mezinárodní nevládní organizace a sítě působící v Etiopii vytvořily pracovní skupinu Cotonou 
(Cotonou Task Force), jejímž cílem bylo vést dialog s delegací a vládou o rozvojové spolupráci s ES. Delegace a vláda se 
do aktivního dialogu a konzultací s touto pracovní skupinou skutečně zapojily, především v souvislosti se společnými ročními přezkumy od roku 2004 a také při formulování nového strategického dokumentu pro zemi v rámci desátého 
ERF.RÁMEČEK 2
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise16
 23.  U všech čtyř auditovaných delegací se zapojení nestátních subjektů do 
rozvojového procesu omezilo na definování obecné strategie, takže 
už nezahrnovalo (v rozporu s pokyny) konzultace o odvětvových stra-tegiích a zapojení nestátních subjektů do provádění, monitorování 
a hodnocení projektů v každé oblasti rozvoje.
 24.  Účetní dvůr dále analyzoval informace z ústředí Komise16, jež poukázaly 
na podobné nedostatky i u ostatních delegací. Konzultace se sice  
uskutečnily prakticky ve všech zemích AKT, avšak ústředí Komise pova-žovalo zapojení nestátních subjektů z hlediska pokynů (tj. zapojení nad rámec konzultací ad hoc ) za uspokojivé jen v polovině z nich
17. 
Podobně u 24 asijských a latinskoamerických zemí, v nichž probíhal 
přezkum, Účetní dvůr zjistil, že konzultace nějakou formou většinou 
proběhly, ale zapojení nestátních subjektů, které by šlo nad rámec konzultací ad hoc , se uskutečnilo pouze ve čtyřech latinskoamerických 
zemích a v Asii v žádné.
 25.  V zemích AKT – které se řídí dohodou z Cotonou, podle níž nestátní 
subjekty mají na zapojení právo – bylo zapojení nestátních subjektů větší než v asijských a latinskoamerických zemích. Před zavedením 
nového nástroje pro rozvojovou spolupráci v roce 2007 se zapojení 
nestátních subjektů do politik a strategií o spolupráci dle dřívějšího 
nařízení o finanční a technické pomoci asijským a latinskoamerickým 
zemím
18 nepožadovalo.
 26.  Zaměstnanci Komise se při spolupráci s nestátními subjekty potýkali 
s určitými praktickými problémy. Mimo jiné se zjistilo, že i) zapo-jení nestátních subjektů do značné míry závisí také na postoji vlády 
partnerské země; ii) je obtížné rozpoznat, se kterými nestátními sub-
jekty je spolupráce nejrelevantnější; iii) při spolupráci s nestátními 
subjekty (jednotlivě či v rámci platformy) vyvstává otázka ohledně 
jejich reprezentativnosti a povinnosti zodpovídat se; iv) řada nestát-
ních subjektů nemá kapacitu a/nebo zdroje pro zapojení do procesu 
rozvojové spolupráce a nebude se ho účastnit, pokud ví, že šance na získání finančních prostředků je malá; v) nestátní subjekty ne vždy 
hájí stanoviska nejvíce marginalizovaných skupin.
 27.  I v případech, kdy se na zapojení nestátních subjektů vynaložilo značné 
úsilí, nebyly výsledky kvůli problémům s prováděním vždy úspěšné (viz rámeček 3 ). 16 Včetně výjimečného případu 
Guatemaly (viz rámeček 3).
17 Toto posouzení potvrzují 
i výsledky konzultací Evropského 
hospodářského a sociálního 
výboru o podílu nestátních 
subjektů a místních orgánů na 
přípravě strategických dokumentů pro jednotlivé země v rámci 
desátého ERF v zemích AKT.
18 Nařízení Rady (EHS) č. 443/92 
ze dne 25. února 1992 o finanční 
a technické pomoci asijským 
a latinskoamerickým rozvojovým zemím a o hospodářské spolupráci 
s nimi (Úř. věst. L 52, 27.2.1992, 
s. 1).
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise17
JE TŘEBA  VÍCE ROZPRACOVAT  ZVLÁŠTNÍ  ŠKOLENÍ  I PODROBNÝ  NÁVOD , JAK NESTÁTNÍ  
SUBJEKTY  DO SPOLUPRÁCE  ZAPOJIT  
 28.  Skutečnost, že zapojení nestátních subjektů je v mnoha případech ome-
zené a že se načasování i způsob organizování konzultací vyznačují 
řadou nedostatků, svědčí o tom, že ambiciózní cíl zapojit nestátní  
subjekty do rozvojové spolupráce ES je i nadále na realizaci velmi  
náročný. Pro řadu zaměstnanců delegací se zapojení nestátních sub-jektů vesměs omezuje na poskytnutí služeb nebo jednorázové konzul-
tace v určitých fázích programovacího cyklu. Komise zatím nevěnovala dostatek času a zdrojů tomu, aby zaměstnanci delegací skutečně úzce spolupracovali s nestátními subjekty na všech úrovních. Je třeba dále 
rozpracovat zvláštní školení.
 29.  Pokyny, které Komise používala v době auditu (viz bod 12),se sice o řadě 
těchto záležitostí zmiňují, ale kromě doporučení vypracovat studii ke 
zmapování příslušných nestátních subjektů a posoudit jejich repre-
zentativnost žádné podrobné instrukce, které by se týkaly například 
klíčových záležitostí, jako je role nestátních subjektů v opatřeních  
zaměřených na účelnost pomoci či jejich podíl na definování odvět-vových strategií včetně rozpočtové podpory, nestanoví.
PŘÍKLAD OBTÍŽÍ SE ZAPOJENÍM NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ DO ROZVOJOVÉ 
SPOLUPRÁCE ES 
Guatemala: „Mesodiálogo“
Dialog Mesodiálogo  byl zahájen v roce 2000 a podílela se na něm delegace Komise, členské státy, vláda, evropské nevládní 
organizace a nestátní subjekty z Guatemaly. Cílem bylo podpořit realizaci strategického dokumentu země na období 
2002–2006 prostřednictvím přímého zapojení do identifi  kace, provádění a monitorování programů v rámci tohoto 
strategického dokumentu. Na celém procesu, který obnášel vypracování strategických dokumentů, účast na identifi  kač-
ních a formulačních misích, vytváření regionálních sítí apod., se prostřednictvím pracovních skupin podílelo přibližně 
150 organizací a 800 osob. Avšak organizační zátěž delegace, pocit, že Mesodiálogo překročil svou roli tím, že zasahoval 
do témat, která jsou výhradně v kompetenci ES, a absence jasné vlastnické odpovědnosti vlády a záruk udržitelnosti 
vedly k postupnému úpadku celého procesu a nakonec k jeho ukončení v roce 2005.
Zdroj:  RELEX/L3 Pracovní dokument o zapojení nestátních subjektů do programovacího procesu v zemích Asie a Latin-
ské Ameriky; Pomoc ES pro Guatemalu – studie národního kontextu ( Working document on involvement of NSAs in 
the programming process in the countries of Asia and Latin America; EC aid to Guatemala – Background Country Study Paper ), prosinec 2006; a dokumentární studie, srpen 2006, zadaná organizací CIDSE ( Coopération Internationale pour 
le Développement et la Solidarité  – Mezinárodní spolupráce pro rozvoj a solidaritu) a Caritas Europa.RÁMEČEK 3
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise18
19 Jeden z programů, s nimiž počítá 
nástroj pro rozvojovou spolupráci 
(viz bod 9).
20 Čl. 20 odst. 2 nařízení (ES) 
č. 1905/2006.
21 Evropská konfederace 
nevládních organizací pro pomoc 
a rozvoj (CONCORD, z angl. 
European NGO Confederation 
for Relief and Development ) byla 
založena v lednu 2003 jako reprezentativní a partnerský 
subjekt, o němž se uvažovalo 
v nařízení (ES) č. 1658/98 
o programu společného 
financování. Tato konfederace se pravidelně účastní dialogu 
s institucemi EU a koordinuje 
spolupráci mezi nevládními 
organizacemi. Sdružuje 22 
národních asociací („platforem“) 
a 20 mezinárodních tematických 
sítí, které reprezentují přes 1 600 nevládních organizací.
22 Dotazník byl zároveň zaslán 
přímo konfederaci CONCORD, 
Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru 
regionů a Radě evropských obcí 
a regionů, aby jej rozšířily mezi 
svými členy.
23 Konzultace trvaly od 
31. července 2006 do 11. září. Je to méně než osm týdnů, což je 
povinné minimální období pro 
konzultace.TEMATICKÝ PROGRAM TÝKAJÍCÍ SE ÚČASTI NESTÁTNÍCH 
SUBJEKTŮ A MÍSTNÍCH ORGÁNŮ NA ROZVOJI
 30.  Tento nový program19 je nástupcem dřívějšího programu pro společné 
financování s evropskými nevládními organizacemi a programu decen-tralizované spolupráce. Stejně jako předchozí programy patří mezi důležitější a stabilnější zdroje ES k financování činností nestátních 
subjektů a podpoře jejich vlastních iniciativ.
 31.  Při přípravě strategických dokumentů pro takové tematické programy 
musí Komise již v počáteční fázi programování konzultovat ostatní 
aktéry v oblasti rozvoje, včetně zástupců nestátních subjektů a míst-ních orgánů
20. Dialogu o řízení programu společného financování  
s nevládními organizacemi se tradičně intenzivně účastnily evropské nevládní organizace, a to prostřednictvím konfederace CONCORD
21. 
Nový program je otevřen i nestátním subjektům a místním orgánům 
z partnerských zemí, které by se tedy také měly konzultací účastnit. 
 32.  Po vytvoření strategického dokumentu pro tento program vyzvalo ústředí 
Komise delegace, aby na základě dalších konzultací s místními nestát-
ními subjekty vypracovaly koncepční poznámky, v nichž posoudí rele-
vantnost programu pro jejich partnerské země a odůvodní příslušnou 
míru výdajů. Účetní dvůr zkoumal účelnost obou fází konzultací, a to 
opět s využitím kritérií definovaných ve sdělení Komise z roku 2002 (viz bod 20).
 33.  Pro účely celkové strategie Komise prostřednictvím dotazníku, který 
zveřejnila na svých internetových stránkách a zaslala delegacím22, 
vedla veřejnou konzultaci online, určenou pro evropské nestátní  
subjekty a subjekty z partnerských zemí (jižní nestátní subjekty). Na 
evropské úrovni byla tato metoda konzultování v kontextu pravi-delných kontaktů mezi Komisí a konfederací CONCORD účelná. To  však neplatí o organizování konzultací s jižními nestátními subjekty. Dotazník byl rozeslán delegacím AKT, které měly nestátní subjekty 
o konzultacích informovat a dotazník jim předat. Načasování konzul-
tací v době vrcholících dovolených zaměstnanců delegací však bylo 
nevyhovující a termín natolik krátký, že jej nešlo dodržet
23 (delegace 
AKT navštívené během tohoto auditu, konkrétně v Etiopii a Jihoafrické 
republice, nebyly schopny během tak krátkého termínu konzultace s nestátními subjekty uskutečnit). Delegacím v asijských a latinsko-
amerických zemích tento požadavek navíc nebyl zaslán, takže tamní 
nestátní subjekty o probíhajících konzultacích nevěděly.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise19
24 Delegace Komise v Etiopii 
a Jihoafrické republice se rozhodly 
tohoto programu neúčastnit.
25 O udržitelnosti viz body 63 
až 68. 34.  Během druhé fáze měly delegace kvůli zpožděním s přijetím nařízení 
o nástroji pro rozvojovou spolupráci a strategického dokumentu pouze 
měsíc na přípravu koncepčních poznámek a většina nemohla nestátní subjekty nijak strukturovaně zapojit. V Bangladéši se s nestátními  
subjekty uskutečnil ad hoc  pracovní seminář. V Peru však delegace 
s nestátními subjekty
24 nekonzultovala a přezkum vzorku koncepč-
ních poznámek (v Angole, Chile, Malawi, Namibii a Nepálu) poskytl další důkazy o tom, že nestátní subjekty nebyly v souvislosti s tímto programem konzultovány dostatečně.
 35.  Dle názoru Účetního dvora Komise věnovala metodám konzultace s jižními 
nestátními subjekty příliš málo pozornosti. V mnoha zemích je kromě 
pasivní metody (zveřejnění dotazníku na internetu) zjevně potřebná také velmi aktivní pomoc ze strany delegací; s tou se částečně počítalo (v případě zemí AKT), avšak nikde se plně neuskutečnila. Pozornost se nevěnovala ani případným omezením při konzultování potenciál-
ních recipientů grantů ohledně prioritních oblastí, přestože taková 
konzultace sotva může zůstat stranou jejich zájmu, ani alternativním 
řešením, jako jsou sítě, zastřešující či regionální subjekty.
UMOŽŇUJÍ ŘÍDÍCÍ SYSTÉMY KOMISE EFEKTIVNĚ 
ZAJISTIT, ABY ČINNOSTI PROVÁDĚNÉ NESTÁTNÍMI SUBJEKTY BYLY RELEVANTNÍ A BYLO PRAVDĚPODOBNÉ, ŽE DOSÁHNOU ZAMÝŠLENÝCH VÝSLEDKŮ?
 36.  Účetní dvůr provedl audit systémů řízení grantových smluv s nestátními 
subjekty jak v ústředí Komise, tak na místě ve čtyřech delegacích,  a prověřil 16 jednotlivých projektů (viz příloha III ). Audit ze zaměřil na 
postupy pro výběr projektů, opatření pro kontrolu a dohled, uskuteč-něná monitorování a související nástroje a na otázku udržitelnosti.
VÝBĚROVÉ POSTUPY 
 37.  Cílem auditu výběrových postupů bylo stanovit, do jaké míry uplatněné 
postupy zajišťovaly, aby byly vybrány projekty, které jsou relevantní, 
včasné a s vyhlídkou na udržitelnost25.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise20
VÝBĚR  FORMOU  VÝZVY  K PŘEDKLÁDÁNÍ  NÁVRHŮ  SICE PODPORUJE  SPRAVEDLIVOU  SOUTĚŽ , 
ALE MŮŽE  BÝT TĚŽKOPÁDNÝ  A NEZARUČUJE  VČASNÉ  DOKONČENÍ  KONCEPCE  PROJEKTU
 38.  Výzva k předkládání návrhů je od roku 2000 standardním výběrovým 
postupem. Přestože se tento postup považuje za způsob, jak mezi  nestátními subjekty umožnit spravedlivou soutěž, a tudíž zvýšit prav-děpodobnost výběru relevantních projektů, je stále administrativně 
velice náročný jak pro Komisi, tak pro žadatele z řad nestátních sub-
jektů. Výzvy k předkládání návrhů se mezi nestátními subjekty těší značnému zájmu a počet žádostí o financování vždy výrazně převy-
šoval objem dostupných prostředků
26. Tento stav vedl ke zdlouhavým 
postupům a vyžadoval pomoc externích odborníků. Kromě toho byly 
výzvy v rámci programu spolufinancování s nevládními organizacemi 
příliš obecné a nezacílené, což zvyšovalo riziko předkládání méně  relevantních žádostí. V neposlední řadě může být provádění podrob-ných postupů velmi náročné pro menší nestátní subjekty.
 39.  Výzvy k předkládání návrhů, které byly předmětem auditu, sice vesměs 
vedly k výběru relevantních projektů, ale doba mezi předložením  návrhu a samotným podpisem smlouvy u auditovaných projektů činila 
dle zjištění auditu v průměru více než rok, což nestátním subjektům 
ztěžovalo účelné plánování. Dále Účetní dvůr zjistil, že metody zve-
řejňování výzev (především na internetu a v tisku) se ne vždy hodily 
pro oslovení relevantních nestátních subjektů na místní úrovni
27.
 40.  Účetní dvůr vítá, že Komise v roce 2006 a 2007 zavedla opatření na zlep-
šení efektivnosti výběru prostřednictvím výzvy k předkládání návrhů, přestože na komplexní posouzení jejich dopadů je zatím brzy. K těmto opatřením patří:
zavedení omezeného řízení, které umožňuje první výběr žada- a) 
telů na základě krátkých koncepčních poznámek s tím, že celkový 
návrh (včetně koncepce projektu) se předkládá ve druhé etapě  výběru;
použití rozpočtu na dva roky v rámci jedné výzvy k předkládání b) 
návrhů;26 V případě výzev k předkládání 
návrhů na období 2007–2008 
v rámci tematických programů 
řízených na ústřední úrovni 
úřadem EuropeAid bylo přijato 
celkem 4 565 žádostí o financování v celkové výši 3 650 milionů EUR, 
přičemž rozpočet činil 284 milionů 
EUR. Po prvním výběru na základě 
koncepčních poznámek postoupilo 
do druhého kola 1 088 žádostí 
v celkové výši 989 milionů EUR, 
přičemž vybráno k financování bylo nakonec pouze 212. 
27 Například proto, že byly 
zformulovány pouze v evropských 
jazycích, nebo proto, že do odlehlejších oblastí se tisk může 
dostávat se zpožděním.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise21
PŘÍKLAD ŠPATNÉ KONCEPCE PROJEKTU
Podpora začlenění mikropodnikatelek a rodinných hospodářských jednotek do formálního 
pracovního systému – Peru
Místní partnerská nevládní organizace realizovala tento projekt ve čtyřech regionech, včetně regionu Junín. Tento region 
byl Účetním dvorem navštíven v únoru 2008 a v minulosti v něm tato nevládní organizace nepůsobila. Účetní dvůr nezjistil žádné důkazy o tom, že by nevládní organizace zapojila příslušné veřejné orgány do koncepce činností v rámci 
tohoto projektu, přestože prověrka zaměřená na výsledky provedená již v roce 2007 podobné problémy nepředvídala. 
Stejně tak nevládní organizace svou činnost nekoordinovala s existujícími sítěmi a organizacemi, které podporují mik-
ropodniky v tomto regionu. Během provádění projektu musela místní partnerská nevládní organizace uzavřít s jednou 
sítí smlouvu na provedení základního průzkumu k identifi  kaci potenciálních příjemců a ekonomických příležitostí. 
Koncepce projektu vycházela z toho, že projekt zopakují a dále rozvinou veřejné orgány. Účetní dvůr však zjistil, že tyto 
orgány buď nebyly do projektu zapojeny vůbec, nebo nepracovaly tak, jak měly, nebo k převzetí projektových aktivit neměly dostatek fi  nančních a lidských zdrojů.   RÁMEČEK 4zavedení registrační služby online (PADOR), která omezí zdvojo- c) 
vání práce na straně žadatelů;
větší uplatňování „na míru šitých“ místních výzev k předkládání d) 
návrhů, kdy jsou cíle přizpůsobeny místní situaci a místní orga-
nizace mají při výběrovém řízení větší naději uspět. 
 41.  Problémy s koncepcí projektů, které mohou výrazně ovlivnit jejich účel-
nost a udržitelnost, jsou však stále časté. U několika auditovaných  projektů vedla nedostatečná příprava při formulování činností k tomu, že první rok projektu bylo nutné zasvětit projektové koncepci (pro-vádění diagnostiky, identifikace příjemců, studie). Na účelnou rea-lizaci pak zbývalo méně času, takže při projektu snáze docházelo ke zpožděním a zhoršovaly se vyhlídky na udržitelnost. Pro ilustraci viz příklad v rámečku 4 . 
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise22
POSTUPY KONTROLY A DOHLEDU 
 42.  Cílem auditu postupů Komise v oblasti kontroly a dohledu bylo stanovit, 
do jaké míry tyto postupy zajišťovaly hladké provádění činností v rámci 
projektů nestátních subjektů. I když bylo při řadě hodnocení zjištěno, že postupy zúčastněných stran byly těžkopádné
28, přičemž tato sku-
tečnost znepokojila také Parlament29, bere Účetní dvůr na vědomí  
úsilí, které Komise vyvinula k řešení tohoto problému. Mezi rámcové 
iniciativy, které přijala, patří založení meziútvarového výboru, který pracuje na zjednodušení postupů, posílení dialogu mezi Komisí a kon-
federací CONCORD o finančních a smluvních otázkách (což umožnilo 
vypracovat příručku ke standardní grantové smlouvě) a vydání nových 
praktických návodů a zjednodušených formulářů a dokumentů. Zlep-
šení dialogu mezi ES a nestátními subjekty obecně napomohl také  převod pravomocí v souvislosti s tematickými programy.
 43.  Postupy kontroly a dohledu fungovaly v řadě ohledů správně, avšak stále 
přetrvávají jisté specifické problémy, které vedou k chybám30. 
NESTÁTNÍ  SUBJEKTY  NEOBDRŽELY  DOSTATEČNÉ  POKYNY  K POUŽÍVÁNÍ  PRAVIDEL  V PRAXI
 44.  Praktické pokyny k uplatňování finančních a smluvních pravidel ES by 
měly zohledňovat obměnu zaměstnanců v delegacích Komise a sku-tečnost, že v rámci nestátních subjektů existuje o těchto pravidlech 
jen omezené povědomí. Ke zlepšení znalostí o pravidlech přispívají školení pořádaná v delegacích jednak pro zaměstnance těchto dele-gací a jednak pro příjemce a také schválení praktické příručky, vypra-
cované ve spolupráci s konfederací CONCORD (příručka ke standardní grantové smlouvě).
 45.  Tato školení jsou sice užitečná, ale pro příjemce mají většinou formu 
jednodenního pracovního semináře následujícího po uzavření výzev k předkládání návrhů. Účetní dvůr to pro zajištění toho, aby nestátní subjekty „institucionalizovaly“ znalosti potřebné ke správnému uplat-ňování pravidel během běžného období provádění projektu, považuje za nedostatečné. 28 Touto záležitostí se zabýval také 
dopis ze dne 17. března 2004, který 
zaslala konfederace CONCORD 
komisaři Nielsonovi ohledně 
dopadu finančního nařízení 
a z něj vyplývajících dokumentů 
a postupů na nestátní subjekty.
29 Evropský parlament ve svém 
rozhodnutí o udělení absolutoria 
za rok 2004 uvedl, že: „vyslovuje 
politování nad nadměrně zvýšenou 
složitostí nových postupů, jež jsou 
těžkopádné a jejichž provádění trvá příliš dlouho; poukazuje na 
potřebu skutečného zjednodušení, 
avšak se snahou neztratit ze zřetele 
původní cíl“ (Usnesení Evropského 
parlamentu o připomínkách, které je nedílnou součástí rozhodnutí 
o udělení absolutoria za plnění 
souhrnného rozpočtu Evropské 
unie v rozpočtovém roce 2004, 
oddíl III – Komise (Úř. věst. L 340, 
6.12.2006, s. 5), bod 185).
30 Podobná zjištění vzešla 
i z auditů Účetního dvora v rámci 
DAS: viz výroční zpráva Účetního 
dvora o plnění rozpočtu za 
rozpočtový rok 2007, bod 8.9, a o činnostech financovaných 
z evropských rozvojových fondů, 
bod 22.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise23
 46.  Při auditu bylo zjištěno jen málo důkazů, že by zaměstnanci delegací 
a přijímajících nestátních organizací příručku ke standardní grantové 
smlouvě používali. Zaměstnanci delegací se rozhodli nepoužívat ji  jako standardní referenční dokument mimo jiné zřejmě i proto, že  
nemá právně závazný charakter.
 47.  Změny praktických pokynů a smluvních podmínek (praktické pokyny se 
za posledních sedm let měnily pětkrát) nejsou příjemcům grantů sdě-lovány systematicky. Komise navíc v důsledku nejednotného výkladu 
pravidel někdy po příjemcích požadovala, aby postupovali dle nových 
podmínek i v případech, kdy nejsou aplikovatelné zpětně.
NE VŽDY  BYLY  AUDITY  PROJEKTŮ  PROVEDENY  DOSTATEČNĚ  KVALITNĚ
 48.  U několika prověřovaných projektů v rámci tohoto auditu byly zjištěny 
nedostatky v kvalitě auditů projektů. Tyto audity účelně neodhalily 
chyby, které mají vliv na způsobilost transakcí na úrovni příjemců  grantů a prováděcích partnerů. Na podobné nedostatky v auditech 
projektů poukázalo rovněž zvláštní posouzení ERF a vnějších akcí  
v kontextu výročních zpráv Účetního dvora
31. 
 49.  K vyřešení těchto nedostatků vypracovala Komise revidované zadání, 
které je povinné pro projektové smlouvy od února 2006 a má zajistit, aby byl audit vyčerpávající. U auditovaných projektů bylo na posou-zení účinku této změny však prozatím brzy.  
NESROVNALOSTI  VE VÝKLADU  A UPLATNĚNÍ  POSTUPŮ  ZPŮSOBILY  ZBYTEČNOU  
ADMINISTRATIVNÍ  ZÁTĚŽ  NESTÁTNÍCH  SUBJEKTŮ
 50.  Přiauditu bylo zjištěno, že přetrvávají některé praktické problémy u řízení 
grantových smluv. Patří k nim:
nejednotný výklad pravidel původu u dodávek zakoupených podle a) 
smluv financovaných ES, což mohlo nestátní subjekty zbytečně  
zatížit (viz příklad v rámečku 5 ); 31 Např. bod 8.24 kapitoly 8 
výroční zprávy Účetního dvora za 
rozpočtový rok 2007 (Úř. věst. C 286, 10.11.2008, s. 182). 
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise24
obtíže nestátních subjektů při získávání daňové úlevy nebo vracení b) 
daní v některých partnerských zemích;
požadavek použít směnný kurz vyhlášený ES (místo skutečně pou- c) 
žitého kurzu), což může být pro projekt za některých okolností  
nevýhodné; 
zpoždění Komise při schvalování žádostí o platbu, což může vést d) 
ke zpoždění projektu;
dodatečné požadavky, které delegace u projektů nejednotně  e) 
uplatňují a které pro nestátní subjekty představují zbytečnou  
administrativní zátěž, např.: i) doplňkové pravidelné zprávy nebo 
auditní zprávy; ii) používání samostatných, specifických bankov-
ních účtů pro každý projekt; iii) způsob platby lišící se od způsobu uvedeného v obecných podmínkách (např. menší splátky).  
PŘÍKLAD NEJEDNOTNÉHO VÝKLADU PRAVIDEL PŮVODU
Nákup motocyklů – Etiopie 
Nevládní organizace v Etiopii preferují japonská vozidla, protože jsou v místních podmínkách spolehlivá. V rámci pro-
jektů v oblasti zajišťování potravin však delegace vyzvala nevládní organizace k tomu, aby zvážily také nákup čínských vozidel, částečně i proto, že na japonská vozidla bylo dle jejího názoru na rozdíl od čínských potřeba uplatnit výjimku 
z pravidel původu.
V návaznosti na výklad delegace ohledně pravidel o udělení výjimky zakoupila jedna nevládní organizace deset čín-
ských motocyklů, aniž by o výjimku požádala. Vzhledem k tomu, že se několik z nich rozbilo, nevládní organizace dne 14. prosince 2006 požádala o povolení a výjimku z pravidel původu, aby mohla dokoupit dva spolehlivější motocykly 
japonské výroby. To delegace nejdříve odmítla. Dne 11. září 2007 delegace žádost nakonec přijala poté, co byla znovu 
podána spolu s žádostí o změnu rozpočtu.
Mezitím Účetní dvůr zjistil, že v dubnu 2007 delegace konzultovala ústředí Komise a obě strany došly k závěru, že 
u japonského zboží zakoupeného v Etiopii v rámci tematické rozpočtové položky se udělení výjimky nevyžaduje, zatímco v případě čínského zboží ano a vždy tomu tak bylo.
Zdá se však, že příslušná pravidla i nadále umožňují různé výklady
32.RÁMEČEK 5
32 Podle nařízení Rady o přístupu k vnější pomoci Společenství, zejména čl. 3 odst. 2, čl. 3 odst. 3, čl. 5 a přílohy II, projekt y 
financované tematickými programy v Etiopii mohly od 28. prosince 2005 využívat zboží původem z Japonska a Číny bez žádosti o výjimku, protože Etiopie patří mezi nejméně rozvinuté země. Naopak v případě grantové smlouvy financované z ERF se u zboží, 
které pochází z Číny, žádost o výjimku požaduje. Nařízení o ERF umožňuje také nákup zboží na místním trhu bez ohledu na původ 
až do výše 30 000 EUR.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise25
33 Přístup logického rámce 
a matice logického rámce 
(tzv. Logframe ) jsou nástroje 
pro analýzu a řízení, které při 
rozvojové spolupráci často 
využívají dárci a partnerské vlády. Typická koncepce matice logického 
rámce zahrnuje takové úkoly, jako 
je zformulování ukazatelů SMART 
(specifické, měřitelné, dosažitelné, 
relevantní a časově určené), 
identifikace náležitých zdrojů 
ověřování, nastavení realistických cílů u každého ukazatele 
a shromáždění základních hodnot 
pro následné měření pokroku 
a dosažených výsledků. Součástí 
náležitého systému monitorování výkonnosti by proto mělo být 
pravidelné shromažďování údajů 
o reálných výsledcích. Nestátní 
subjekty bývají rovněž vyzývány 
k tomu, aby shromažďovaly 
údaje a předkládaly zprávy nejen 
o vstupech, procesech a výstupech, ale také o průběžných důsledcích 
a dlouhodobých dopadech.MONITOROVÁNÍ VČETNĚ NÁSTROJŮ A POSOUZENÍ ÚČELNOSTI 
ČINNOSTÍ NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ 
 51.  Účelné monitorování je nedílnou součástí řízení projektů a Komise pro 
ně využívá řadu nástrojů a postupů. Cílem auditu Účetního dvora bylo s ohledem na stávající postupy Komise stanovit, zda: i) systémy IT  poskytují nezbytné informace o řízení, které umožňují činit rozhodnutí 
a monitorovat činnosti nestátních subjektů; ii) byl zaveden systém 
podávání zpráv o řízení; iii) delegace v odpovídající míře monitorují projekty, dostávají z externích monitorování a hodnocení dostatečnou 
zpětnou vazbu a v návaznosti na ni podnikají kontrolu nápravných 
opatření; iv) se používají vhodné nástroje při posuzování výstupů  
a výsledků činností; v) se uplatňují odpovídající nástroje pro posuzo-
vání dlouhodobých dopadů činností.
POČÍTAČOVÝ  INFORMAČNÍ  SYSTÉM  KOMISE , CRIS, SE NEVYUŽÍVAL  NAPLNO
 52.  Jak je uvedeno v bodě 5, v současné době nemá úřad EuropeAid snadno 
dostupný zdroj údajů o financování nestátních subjektů v oblasti  
rozvojové spolupráce. Údaje ze společného informačního systému  
pro oblast vnějších vztahů (CRIS) jsou neúplné a identifikace přísluš-
ných zúčastněných subjektů (operátorů) nespolehlivá. Jen málo infor-
mací je poskytováno formou analýzy a syntézy stavu probíhajících  
a dokončených projektů včetně posouzení a závěrů. Zpráva o prová-
dění v rámci systému CRIS, jež je monitorovacím nástrojem, splňuje potřeby uživatelů jen částečně a často se nevyužívá správně.
VE ZPRÁVÁCH  O PROJEKTU  NEBYLO  VŽDY  PŘEDLOŽENO  PŘESNÉ  POSOUZENÍ  STAVU  
PROVÁDĚNÍ  PROJEKTU  
 53.  Nestátní subjekty, které jsou příjemcem grantu, jsou povinny podá-
vat technické a finanční zprávy, jež by měly umožnit srovnat návrh projektu s tím, čeho bylo během sledovaného období dosaženo.  U poloviny auditovaných projektů tyto zprávy neuváděly komplexní posouzení stavu provádění projektu. Obecně byla ve zprávách patrná tendence poněkud opomíjet největší problémy a soustředit se spíše na pozitivní výsledky.
 54.  Podle stávajících postupů musí nestátní subjekty používat logický rámec, 
včetně kvantitativních ukazatelů výkonnosti33. V technických zprávách 
ke 13 ze 16 auditovaných projektů však přímé srovnání mezi očekáva-
nými a dosaženými výsledky na základě matice logického rámce chybělo. 
Proto u několika auditovaných projektů ztrácely matice logické rámce 
coby nástroj k monitorování projektů postupně svou relevantnost.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise26
 55.  Účetní dvůr při porovnávání zaznamenal, že některé agentury u matic 
logického rámce používají mechanismus zajištění kvality, včetně kvan-
titativních a kvalitativních ukazatelů výkonnosti.
ZAMĚSTNANCI  KOMISE  PROVEDLI  MÁLO  NÁVŠTĚV  PROJEKTŮ  V TERÉNU  
 56.  Řádné monitorování projektů ze strany delegací obnáší pravidelné a přímé 
kontakty s partnerskými nestátními subjekty a diskuze o praktických prováděcích otázkách, které mají vliv na výkonnost projektu. Audit zkoumal, do jaké míry Komise prováděla fyzické inspekce projektů  na místě, včetně kontroly účtů a podpůrné dokumentace projektů  na pracovištích příjemců a jejich prováděcích partnerů. Účetní dvůr zjistil, že míra kontrol na místě byla nedostačující.
 57.  Mnoho dotazovaných nestátních subjektů se navíc s politováním zmiňo-
valo o nedostatku podpory na místě ze strany delegace. Soudě podle 
jejich slov by se řadě chyb v uplatnění finančních a smluvních pravidel dalo předejít, kdyby ve vhodnou dobu proběhly kontroly na místě, 
což by umožnilo odhalit nesprávné postupy a zjednat nápravu.
 58.  Šest ze 16 auditovaných projektů nenavštívili zaměstnanci delegací vůbec. 
U navštívených projektů se většinou nepostupovalo systematicky.  Některé návštěvy proběhly v rámci akcí pořádaných nestátními sub-
jekty, jiné ve spojení s externí monitorovací misí. V některých přípa-dech sice specifické a konkrétní plány na provedení návštěv v terénu v definovaných etapách trvání projektu skutečně vznikly, ale v žádném 
z takových případů nebyly plány kvůli nedostatku zdrojů plně realizo-vány. Delegace navštívené Účetním dvorem neměly žádné standardy 
pro zprávy o monitorování. Do prosince 2007 neměli zaměstnanci  
k dispozici provozní pokyny k monitorování projektů.
 59.  Pro účely externího monitorování lze projekty vybírat také prostřednic-
tvím misí, které Komise uskutečňuje v rámci monitorování zaměřeného 
na výsledky (ROM – z angl. Results-Oriented Monitoring ). Tato technika 
však nekompenzuje nedostatek monitorování na provozní úrovni:  
většina projektů, na nichž se podílí nestátní subjekty, má příspěvek 
ES menší než 1 milion EUR, přičemž v systému ROM se k monitorování vybírá jen asi 10 % projektů pod touto hodnotou.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise27
34 Poslední generace grantových 
smluv podepsaná v Peru s tím již 
počítá.EXTERNÍ  HODNOCENÍ  NEPŘINESLA  ADEKVÁTNÍ  POSOUZENÍ  DOPADU  PROJEKTŮ  
NESTÁTNÍCH  SUBJEKTŮ
 60.  Podle ustanovení grantových smluv s nestátními subjekty se externí hod-
nocení provádí většinou na konci projektu a/nebo v jeho polovině. Standardní zadání pro hodnocení nejsou u tohoto typu hodnocení  povinná a objevuje se zde konflikt zájmů, jelikož podle stávajícího 
postupu najímají hodnotitele sami příjemci. Účetní dvůr při porov-
návání zjistil, že některé rozvojové agentury mají v souvislosti  s hodnocením, které zadávají přijímající nestátní subjekty, zaveden 
mechanismus zajištění kvality.
 61.  Uskutečněná hodnocení a další nástroje, které se v současnosti použí-
vají pro posuzování a podávání zpráv (zprávy nestátních subjektů,  návštěvy v terénu a zprávy ROM), neposkytují adekvátní posouzení dopadu jednotlivých projektů nestátních subjektů. Je to buď proto, že cíle jsou zformulovány natolik široce, že je nelze přiřadit k měři-telným ukazatelům dopadu, nebo proto, že prostředky ověření jsou nevhodné či příliš nákladné.
 62.  Komise směřuje k řízení zaměřenému na výsledky a klade větší důraz na 
měření dopadu a výsledků a hodnocení přidané hodnoty své rozvo-
jové spolupráce. Nestátní subjekty jsou tak nuceny vyvinout systémy 
k monitorování nejen výstupů, ale také důsledků a dopadů34, a útvary 
Komise zároveň musí poskytovat praktičtější pokyny umožňující zajis-tit, aby matice logického rámce a ukazatele výkonnosti byly náležité a zůstaly relevantní.
VYHLÍDKY NA UDRŽITELNOST 
 63.  Proces výběru projektů zahrnuje posouzení udržitelnosti, tj. vyhlídky, že 
výsledky projektu budou trvalé. Komise v současnosti zavedla moni-torování ex post  zaměřené na výsledky, které se zabývá udržitelností 
a dopadem na úrovni projektu.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise28
 64.  Přestože 16 auditovaných projektů dosáhlo nebo pravděpodobně dosáhne 
v krátkodobém horizontu dobrých výsledků, jejich vyhlídky na udrži-
telnost byly mnohem méně příznivé. V době auditu Účetního dvora byla udržitelnost nejasná u 12 těchto projektů, a to buď kvůli nedo-
statku financí po skončení projektu, nebo kvůli neodpovídajícím insti-
tucionálním opatřením, jak uvádí příklad v rámečku 6 .
 65.  Vyhlídky na udržitelnost u zbývajících čtyř projektů byly dobré nikoliv 
proto, že by tyto projekty byly samy o sobě natolik udržitelné, ale  
spíše proto, že je dlouhodobě realizují mezinárodní nevládní organi-
zace, které jsou s to zajistit financování z jiných zdrojů než z Evropské 
unie.
 66.  Dlouhodobá angažovanost a financování a potřeba zajistit institucionální 
mechanismy, které příslušným zúčastněným stranám umožní převzít 
dané činnosti, jsou nezbytnými prvky udržitelnosti. Při auditu Účet-
ního dvora se ukázalo, že pro zajištění udržitelnosti je doba trvání 
projektu většinou nedostatečná, a to i v případě prodloužení pro-jektu
35. Skutečné prováděcí období se v praxi navíc často zkracuje  
kvůli opožděnému začátku (viz bod 41).
 67.  Stávající koncepce projektů se musí vypořádat také s potenciálním rozpo-
rem, který spočívá v uplatňování krátkodobých intervenčních opatření k řešení strukturálních problémů, jež vyžadují dlouhodobou angažova-nost. Udržitelnost je problémem zejména u toho prvku projektů, který 
se týká rozvoje kapacit, neboť ten zpravidla vyžaduje společenské  
změny a změny postojů, na něž je potřeba mnohem více času, než  
kolik bývá vyčleněno na provádění projektu.35 Průměrné trvání auditovaných 
projektů bylo 37 měsíců, včetně 
prodloužení.
PODPORA BOJE PROTI KRIMINALITĚ PÁCHANÉ NA ŽENÁCH A DĚTECH 
V PROVINCII VÝCHODNÍ KAPSKO (JAR) – STŘEDISKA PRO POMOC OBĚTEM 
Přestože policejní úřady Jihoafrické republiky byly schopny i po skončení projektu nadále pokrývat běžné náklady středisek 
pro pomoc obětem násilí, existovalo riziko, že v budoucnu už tato střediska nebudou mít k dispozici dobrovolníky, protože 
úřad sociální péče zatím nepřevzal odpovědnost za jejich dohled a školení, s čímž se počítalo v koncepci projektu.RÁMEČEK 6
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise29
 68.  Účetní dvůr při svém porovnávání zjistil, že jiné rozvojové agentury 
se některým problémům způsobeným špatnou koncepcí a krátkým  
trváním projektů vyhýbají tím, že kromě specifických projektů použí-vají také okruh dalších nástrojů, mezi něž patří dlouhodobé rámcové 
dohody o partnerství s nestátními subjekty vybranými ve výběrovém 
řízení
36.
ZAJIŠŤUJE KOMISE V ODPOVÍDAJÍCÍ MÍŘE ROZVOJ 
KAPACIT NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ?
 69.  Tento oddíl se zabývá otázkou, zda Komise převedla právní požadavky 
a prohlášení týkající se politiky v oblasti podpory nestátních subjektů při rozvoji kapacit do strategie ve všech přijímajících zemích a regi-
onech a zda tuto strategii realizovala prostřednictvím relevantních 
a účelně prováděných činností.
STRATEGIE PRO ROZVOJ KAPACIT NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ 
 70.  Účelem rozvoje kapacit je posílit roli nestátních subjektů jako partnerů 
rozvojového procesu a jako prováděcích subjektů37. Pro účelnou pod-
poru a zajištění provázanosti a komplementárnosti s ostatními pro-gramy a dárci je potřeba, aby Komise vypracovala pro každou zemi strategii, jež definuje, na které nestátní subjekty, odvětví a témata je třeba se zaměřit a jaké použít pracovní metody. 
 71.  Účetní dvůr prověřoval, zda taková strategie existovala pro země AKT 
(kde je podpora rozvoje kapacit nestátním subjektům závazná) a pro 
asijské a latinskoamerické země, v jejichž případě někdejší nařízení 
o finanční a technické pomoci asijským a latinskoamerickým rozvo-
jovým zemím o rozvoji kapacit nemluvilo. Dále Účetní dvůr zkoumal, 
zda poté, co v lednu 2007 vstoupil v platnost nástroj pro rozvojovou 
spolupráci, který uvedené nařízení zrušil a který se zmiňuje o podpoře 
rozvoje kapacit nestátním subjektům, došlo ve stávajících strategiích k nějaké změně.36 Několik rozvojových agentur 
používá rámcové dohody 
o partnerství, jejichž platnost je zpravidla čtyři až osm let.
37 Podpora nestátních subjektů 
při rozvoji kapacit má posílit jejich 
roli coby partnerů v rozvojové 
spolupráci (viz bod 8 a rámeček 1), 
ale její součástí jsou také školení zaměřená na řízení projektů, která 
mají za cíl zlepšit kvalitu projektů 
těchto nestátních subjektů a zvýšit 
jejich kapacitu žádat a získávat 
finanční prostředky od dárců.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise30
EXISTENCE  DVOU  RŮZNÝCH  PŘÍSTUPŮ  
 72.  Po podpisu dohody z Cotonou (viz bod 8) byly strategie a programy 
pro rozvoj kapacit nestátních subjektů financované EU38 vypraco-
vány ve většině zemí AKT. V případě asijských a latinskoamerických 
zemí neexistují ani konkrétní strategie pro rozvoj kapacit nestátních subjektů s podporou ES, ani žádné podobné programy
39. Tento rozdíl 
není výsledkem celkového posouzení potřeb, ale především odráží  
skutečnost, že v případě zemí AKT právní předpisy podporu rozvoje kapacit nestátních subjektů vyžadují, zatímco v případě asijských  
a latinskoamerických zemích nikoliv.
 73.  Nástroj pro rozvojovou spolupráci, platný pro asijské a latinskoamerické 
země od roku 2007, počítá s rozvojem kapacit nestátních subjektů  
v oblastech spolupráce, na které se vztahují zeměpisné programy;  
stanoví také důležitou zásadu, že by tyto programy měly být běžným 
nástrojem poskytování podpory, neboť vycházejí z posouzení potřeb 
a strategických partnerství s vládami. Tematické programy se naopak 
mají uplatnit pouze tehdy, když použití zeměpisného programu není vhodné, například v zemích, kde se vyskytují tzv. obtížná partnerství
40 
nebo skupiny populace mimo dosah běžných služeb a zdrojů, vylou-
čené z procesu tvorby politik. Navzdory takto jasně stanovené zásadě 
se od doby, kdy nástroj pro rozvojovou spolupráci vstoupil v platnost, 
ve způsobu financování podpory rozvoje kapacit v asijských a latin-skoamerických zemích nic nezměnilo a stávající podpora se i nadále financuje prostřednictvím tematického programu (nestátní subjekty a místní orgány v rámci rozvoje).
 74.  V případě asijských a latinskoamerických zemí, kde je objem prostředků 
na rozvoj kapacit nestátních subjektů omezenější, se možnosti inte-
grovat zapojení a podporu nestátních subjektů do hlavních odvět-
vových programů financovaných v těchto zemích (např. zdraví nebo 
vzdělávání) plně nevyužily, což ještě zvýrazňuje absenci konkrétní  
strategie. Komise pracuje na dokumentu41, jehož cílem je vydat pro 
delegace pokyny, které jim pomohou tento problém vyřešit.38 V zemích AKT existuje ve 
43 státech kolem 46 programů na 
rozvoj kapacit v celkové hodnotě 
226 milionů EUR.
39 Existuje několik výjimek, 
jež lze většinou přičíst vysoce specifickým okolnostem, jako 
např. Bangladéš, který má velmi 
rozsáhlý sektor nevládních 
organizací (206 000 organizací), 
nebo Kolumbie, kde panuje vnitřní ozbrojený konflikt.
40 Jako obtížné partnerství 
je definována situace, kdy 
z některého z následujících 
důvodů nelze plně využít běžné 
nástroje spolupráce k podpoře iniciativ jiných zúčastněných stran, 
než jsou ústřední vlády: 1) v dané 
zemi byla spolupráce zrušena; 
2) orgány dané země se nezavázaly 
plnit cíle snížení chudoby a jiné základní principy rozvojové 
politiky, včetně řádné správy věcí 
veřejných a účasti nestátních 
subjektů a decentralizovaných 
orgánů; 3) v dané zemi je dialog 
o participačních přístupech 
k rozvoji velmi omezený.
41 Účast nestátních subjektů 
na strategiích snížení chudoby, 
odvětvových koncepcích 
a monitorování provádění projektů 
(návrh dokumentu EuropeAid E.4, 
srpen 2008).
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise31
PROGRAMY ROZVOJE KAPACIT NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ  
 75.  Účetní dvůr prověřoval sedm programů v celkové hodnotě 72,1 mili-
onu EUR ( příloha III ) s cílem posoudit jejich relevantnost a to, nakolik 
efektivně byly provedeny42. Tyto programy kombinují rozvoj kapacit 
a financování řady malých projektů.
 76.  Účetní dvůr zkoumal, zda byly programy zahájeny včas, provedeny v při-
měřeném časovém rámci a zda postupy řízení byly dostatečně flexibilní 
a pro místní podmínky vyhovující, zejména u malých a komunitních 
organizací.
PROGRAMY  JSOU  RELEVANTNÍ , PŘESTOŽE  V ASIJSKÝCH  A LATINSKOAMERICKÝCH  ZEMÍCH  
CHYBÍ  PODROBNÁ  POSOUZENÍ  SITUACE  
 77.  Zkoumané programy byly posouzeny jako relevantní a reagující na zřejmé 
potřeby a priority nestátních subjektů. Komise ve svých pokynech  
delegacím doporučuje, aby vypracovaly podrobné posouzení situace 
nebo mapující studii s cílem určit v každé zemi reprezentativní nestátní 
subjekty a posoudit jejich kapacity, omezení a potenciál a také práci 
ostatních dárců. V asijských a latinskoamerických zemích, kde hlav-ním nástrojem pro poskytování podpory rozvoje kapacit nestátním subjektům jsou v praxi tematické programy, však není hodnota mapo-vacích studií vnímána příliš silně. V šesti přezkoumávaných zemích 
vypracovaly úplnou mapovací studii pouze delegace v zemích
43 AKT 
(Etiopie, Mali a Uganda), přičemž jejich kvalita se různí. 
ZPOŽDĚNÍ  MÁ VLIV NA EFEKTIVNOST  A ÚČELNOST  PROGRAMŮ  
 78.  Vnitřní charakteristiky programů, s jejichž účinky se dostatečně nepočí-
talo, vedly u šesti ze sedmi zkoumaných programů ke značným zpož-
děním. Největší zpoždění bylo způsobeno kumulativním účinkem  zdlouhavých postupů řízení, nutných nejdříve pro sjednání meziná-
rodní technické pomoci, následně pro přípravu výzev k předkládání 
návrhů technickými asistenty a nakonec pro hodnocení návrhů a pod-
pis grantových smluv. Druhým faktorem byla tripartitní struktura  
řízení, zahrnující vládu, nestátní subjekty a delegace Komise. Přes-tože je tato struktura důležitá pro zajištění vlastnické odpovědnosti, 
dosažení počátečního konsenzu mezi zúčastněnými stranami a jeho 
realizace s sebou nesou také dlouhé debaty a jednání.42 Kvůli zpožděním se zahájením 
programů bylo vesměs příliš brzy 
na hodnocení jejich účelnosti.
43 Bangladéš, Etiopie, Mali, Peru, 
Jihoafrická republika a Uganda.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise32
44 V případě programu Ariane 
v Mali se životnost projektů 
u posledních dvou výzev k předkládání návrhů musela snížit 
na pouhých šest měsíců. 
45 Např. jen v Etiopii bylo při první 
výzvě vybráno pouze 11 (5 %) ze 
208 žadatelů, přičemž ve všech 
případech šlo buď o mezinárodní nevládní organizace nebo 
organizace sídlící v hlavním městě. 79.  Tato zpoždění fakticky zkracují období provádění činností, zejména u pří-
jemců grantů, což vede k rušení přidělených prostředků, rušení čin-
ností a zejména snížení životnosti projektů, a tím se omezují vyhlídky na udržitelnost
44 (viz bod 83(b)).
PROVÁDĚNÍ  VÝZEV  K PŘEDKLÁDÁNÍ  NÁVRHŮ  NENÍ PRO NESTÁTNÍ  SUBJEKTY , 
JEŽ NEJVÍCE  POTŘEBUJÍ  ROZVÍJET  SVÉ KAPACITY , VŽDY  NEJVÝHODNĚJŠÍ  
 80.  Jelikož podstatou těchto programů je rozvoj kapacit nestátních subjektů, 
musí se výběr projektů zaměřit na příjemce, pro něž může být plnění 
mnoha požadavků předepsaných postupy ES obtížné právě proto, že 
se jim určitých organizačních kapacit nedostává. Účetní dvůr zjistil, že navzdory velkému počtu žádostí měly výzvy k předkládání návrhů 
nakonec tendenci upřednostňovat organizace, které sídlí ve městech 
a mají k dispozici více zdrojů, proti organizacím ve venkovských oblas-
tech, jimž zdroje chybí
45. 
 81.  Delegace se v rámci provádění zeměpisného programu z těchto prvních 
zkušeností u následujících výzev poučily a začaly: i) podporovat part-
nerství mezi slabšími a silnějšími nestátními subjekty; ii) financo-
vat silnější nestátní subjekty, aby mohly zaškolit početnější skupiny 
slabších nestátních subjektů a fungovat jako jejich rádci; iii) vybírat odlehlé regiony; iv) přidělovat prostředky na základě geografického rozdělení. Nicméně akce Komise neřeší všechny problémy, které byly původně vymezeny ve sdělení a pokynech (viz body 11 a 12), které se 
zmiňují o cíli zasáhnout co největší část populace, a zdůrazňují, že 
zvláštní důraz se bude klást na malé a organizace na místní úrovni, 
zejména v zemích s velkou zeměpisnou rozlohou, kde je mnoho skupin 
a oblastí izolováno od konzultací a rozhodovacího procesu.
JE PŘÍLIŠ  BRZY  NA POSOUZENÍ  ÚČELNOSTI  VĚTŠINY  PROGRAMŮ  ROZVOJE  KAPACIT  
 82.  Kvůli pozdnímu zahájení programů bylo většinou příliš brzy na posou-
zení jejich účelnosti. V případech, kdy proběhla průběžná hodnocení v polovině období, byly hlášeny vesměs dobré výsledky.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise33
46 Programy rozvoje kapacit 
v zemích AKT vyplývají z jednotné 
strategie a mají společné organizační charakteristiky, včetně 
využití technické pomoci. Naproti 
tomu těch několik málo programů 
v asijských a latinskoamerických 
zemích bylo vytvořeno ad hoc  
a jejich struktura se liší. 
47 V Mali Účetní dvůr zjistil, že tým 
pro technickou pomoc zbytečně 
opakoval postupy při výzvě 
k předkládání návrhů a kontrole 
projektu, když sjednal dodatečnou externí pomoc na hodnocení 
návrhů a zároveň sám znovu 
posoudil provedená hodnocení. 
Nechtěl se totiž vystavit žádnému 
finančnímu riziku (neboť byl 
požádán o poskytnutí finanční 
záruky na řízení programu).
48 Podle článku 4 dohody 
z Cotonou nestátní subjekty 
„obdrží podporu při budování 
kapacit v kritických oblastech s cílem posílit schopnosti těchto 
subjektů, zejména pokud jde 
o organizaci a zastupování 
a zřizování konzultačních 
mechanismů, včetně kanálů 
komunikace a dialogu, a podpořit 
strategická partnerství“.  83.  U zkoumaných programů AKT46 však Účetní dvůr zjistil, že Komise by měla 
věnovat větší pozornost následujícím záležitostem:
jelikož programy kombinují činnosti týkající se rozvoje kapacit  a) 
s financováním řady malých projektů47, musí specializované týmy 
pro technickou pomoc, které mají specifické kompetence pro  
rozvoj kapacit, provádět také rutinní správu projektů. Pokud jde o rozvoj kapacit, týmy se soustředily na školení v oblasti projek-tového řízení, nikoliv na posílení schopností nestátních subjektů v oblasti analýzy politik, prosazování zájmů, dohledu, podpory  
lidských práv a vytváření kontaktních sítí atp., čímž byla málo  
zdůrazněna role nestátních subjektů v politickém dialogu (viz  
bod 3a)), byť je rovněž součástí programu rozvoje kapacit defi-
novaného dohodou z Cotonou
48;
Účetní dvůr zjistil, že se tyto programy málo zabývají dopadem b) 
a udržitelností. Celkový objem financování byl příliš nízký a někdy 
až moc rozprostřený mezi mnoho malých projektů, než aby měl 
výraznější dopad. Projekty trvaly krátce, od šesti měsíců do maxi-
málně 24 měsíců; jelikož je však rozvoj kapacit dlouhodobým pro-
cesem, prováděcí období by mělo být dle názoru Účetního dvora 
delší.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise34
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 
KOMISE V ODPOVÍDAJÍCÍ MÍŘE NEZAJIŠŤUJE, 
ABY NESTÁTNÍ SUBJEKTY BYLY ÚČELNĚ ZAPOJENY 
DO PROCESU ROZVOJOVÉ SPOLUPRÁCE
 84.  Prostřednictvím svých delegací se Komise pokusila zapojit nestátní sub-
jekty do přípravy strategií pro jednotlivé země prakticky ve všech  přijímajících zemích. V řadě případů se však zapojení omezilo na  jednodenní semináře, nikoliv na trvalý a strukturovaný dialog, s nímž 
počítají právní předpisy EU a vlastní pokyny Komise. Podrobné postupy týkající se konzultací se vyznačují řadou nedostatků.
 85.  Pokud jde o nový tematický program týkající se nestátních subjektů, 
jižní nestátní subjekty nebyly v odpovídající míře zapojeny ani do  obecných ani do místních strategií, ačkoliv je tento program určen 
především jim.
DOPORUČENÍ K ZAPOJENÍ NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ
Komise by měla nadále usilovat o větší zapojení příslušných nestátních 
subjektů do svého procesu rozvojové spolupráce. Toto zapojení by  
mělo jít nad rámec definování strategií zemí a mělo by se vztahovat na odvětvové strategie a projekty. 
Komise by měla k posílení tohoto procesu podniknout následující  
kroky:
identifikovat příslušné nestátní subjekty;  —
zavést jasný a předvídatelný harmonogram konzultací, a to pro   —
geografické i tematické strategické dokumenty;
poskytnout nestátním subjektům nezbytné dokumenty a dosta- —
tek času pro náležitou přípravu a dále zpětnou vazbu o výsledcích konzultací;
připravit další pokyny a školení pro zaměstnance delegací. —
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise35
ŘÍDÍCÍ SYSTÉMY KOMISE VESMĚS UMOŽŇUJÍ EFEKTIVNĚ 
ZAJISTIT, ABY ČINNOSTI PROVÁDĚNÉ NESTÁTNÍMI 
SUBJEKTY BYLY RELEVANTNÍ A BYLO PRAVDĚPODOBNÉ, ŽE DOSÁHNOU ZAMÝŠLENÝCH VÝSLEDKŮ, ALE STÁLE EXISTUJÍ NEDOSTATKY
 86.  Výběr formou výzvy k předkládání návrhů je někdy těžkopádný a v praxi 
nezaručuje, že se koncepci projektu bude věnovat dostatečná pozor-
nost a že bude dokončena včas.
 87.  Nestátní subjekty mají nedostatečné pokyny a školení k praktickému 
uplatnění finančních pravidel; výklad pravidel je stále nejednotný  a přetrvávají specifické problémy v praxi.
 88.  V monitorování a hodnocení existují nedostatky.
 89.  Vyhlídky na dlouhodobou udržitelnost jsou slabé, zejména kvůli krátkému 
trvání projektů, nedostatku dlouhodobého financování a neodpoví-
dajícím institucionálním opatřením.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise36
DOPORUČENÍ K ŘÍZENÍ ČINNOSTÍ PROVÁDĚNÝCH  
NESTÁTNÍMI SUBJEKTY
Výběrové postupy 
Již zavedená opatření ke zlepšení provádění výběrového postupu  —
formou výzvy k předkládání návrhů by se měla realizovat s obzvlášt-ním důrazem na hlediska, jež mohou pomoci zaručit dobrou kon-cepci projektu.
Postupy kontroly a dohledu
Kromě vyřešení otevřených otázek by Komise měla zajistit, aby   —
potenciální příjemci měli lepší přístup k pokynům a podpoře týka-
jící se postupů.
Účetní dvůr opakuje svůj názor, že v souvislosti s finančními a smluv- —
ními pravidly existuje prostor pro prevenci chyb prostřednictvím 
lepšího zacílení monitorování a podpory ze strany delegací49.
Monitorování
Vzhledem k zamýšlenému přechodu na řízení zaměřené na výsledky  —
by Komise měla zajistit, aby jak delegace, tak nestátní subjekty  
měly k dispozici dostatečné zdroje, pokyny a zkušenosti, aby mohly 
rozvíjet, uplatňovat a monitorovat kvantitativní a/i kvalitativní uka-
zatele a podávat o jejich plnění zprávy.
Udržitelnost 
V zájmu lepší udržitelnosti by Komise při spolupráci s nestátními  —
subjekty neměla využívat jen projekty, ale měla by zvážit kombinaci 
různých nástrojů.
Komise by měla po skončení provádění projektů nestátních sub- —
jektů provést selektivní přezkoumání udržitelnosti a dlouhodobého 
dopadu těchto projektů.49 Bod 8.18 kapitoly 8 výroční 
zprávy Účetního dvora za 
rozpočtový rok 2007.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise37
STRATEGIE PRO ROZVOJ KAPACIT NESTÁTNÍCH 
SUBJEKTŮ EXISTUJE V ZEMÍCH AKT, ALE V PŘÍPADĚ 
VĚTŠINY ASIJSKÝCH A LATINSKOAMERICKÝCH ZEMÍCH TOMU TAK ZATÍM NENÍ
 90.  Pro většinu asijských a latinskoamerických zemích neexistuje žádná stra-
tegie. Na rozdíl od zemí AKT, které používají zeměpisné programy, jsou asijské a latinskoamerické země v souvislosti s financováním  rozvoje kapacit nestátních subjektů příliš závislé na tematickém pro-gramu. Podle názoru Účetního dvora tato závislost není vhodná, neboť je v rozporu se zásadou uvedenou v nařízení o nástroji pro rozvojovou spolupráci, že totiž zeměpisné programy by se měly použít, kdykoliv je to možné.
DOPORUČENÍ K VYPRACOVÁNÍ STRATEGIE  
Komise by měla vypracovat strategie pro rozvoj kapacit nestátních  
subjektů v asijských a latinskoamerických zemích a vymezit v nich,  na které nestátní subjekty, odvětví a témata je třeba se zaměřit, jaké 
pracovní metody použít a jak zajistit provázanost s ostatními pro-
gramy. Měla by přehodnotit rozdílnost přístupu u zemí AKT a asijských 
a latinskoamerických zemí.
PŘESTOŽE PROGRAMY ROZVOJE KAPACIT JSOU 
RELEVANTNÍ, NEDOSÁHLY ZATÍM SVÉHO PLNÉHO POTENCIÁLU
 91.  Auditované programy byly shledány vysoce relevantními, ale v asij-
ských a latinskoamerických zemích neproběhlo posouzení potřeb  
formou komplexních mapovacích studií. Programy však nedosáhly  svého plného potenciálu, a to především proto, že jejich postupy  
a struktura řízení jsou vnitřně velmi složité. Důsledky této skuteč-
nosti nebyly ze začátku plně doceněny a výsledná zpoždění měla na 
projekty přímý dopad, neboť zkrátila aktivní životnost projektů, a tím 
zhoršila vyhlídky na jejich účelnost a udržitelnost. 
 92.  Tyto programy se potýkají s potenciálním rozporem plynoucím z toho, že 
podpora rozvoje kapacit nestátních subjektů, které ji nejvíce potře-
bují, probíhá na základě postupu (výzva k předkládání návrhů), při 
němž se vybírají nestátní subjekty s nejlepší výkonností. 
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise38
DOPORUČENÍ K PROVÁDĚNÍ PROGRAMŮ  
ROZVOJE KAPACIT
Komise by měla při plánování těchto programů plně zohlednit jejich 
vnitřní složitost. Měla by také zvážit vzájemné působení mezi nezbytně 
složitými strukturami a právním rámcem a věnovat určité zdroje k pro-zkoumání způsobů, jež umožní splnit cíle politiky navzdory tomuto  omezení.
Bylo by dobré zabývat se alternativami k současným postupům, které 
by umožnily strategičtější přístup (např. lepší využití kapacit tech-nické pomoci, využití partnerských dohod, financování větším počtem dárců) a lépe oslovit organizace na místní úrovni (například pomocí 
kaskádových grantů).
  Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání ve dnech 
18. a 19. března 2009.
  Za Účetní dvůr
Vítor Manuel da Silva Caldeira
předseda
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise39
VÝŠE PROSTŘEDKŮ SJEDNANÝCH S NESTÁTNÍMI 
SUBJEKTY
Úřad EuropeAid odhaduje výši prostředků sjednaných s nestát-
ními subjekty v roce 2006 na 836,43 milionu EUR a v roce 2007 na  915,26 milionů EUR (bez humanitární pomoci
1), a to v tomto  
rozčlenění:  
(V milionech EUR)
OBLAST Rok 2006 Rok 2007
Tematické programy 555,04 430,11
Společné fi  nancování s nevládními organizacemi 200,10 207,89
Decentralizovaná spolupráce 6,30 0,18Lidská práva a demokracie 97,28 40,72
Životní prostředí 59,14 21,08
Zajišťování potravin 74,84 109,26
Rovnost žen a mužů 2,90 0,85
Zdraví 91,64 25,60
Nášlapné miny 4,99 8,97
Migrace a azyl 16,28 15,56Nedovolené drogy 1,57 0,00Rehabilitace / uprchlíci 17,02 21,64Jiné programy 0,45 18,1
Zeměpisné programy 73,92 164,00
Asie 19,62 116,93Latinská Amerika 3,55 4,26Středomoří 45,49 6,85Tacis 5,26 35,96
Souhrnný rozpočet celkem 646,43 633,85
Evropský rozvojový fond 190,00 281,41
CELKOVÝ SOUČET 836,43 915,26PŘÍLOHA I
1 Nevládní organizace od 
devadesátých let aktivně 
spolupracují na provádění akcí 
humanitární pomoci. Generální 
ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO) má s několika 
nevládními organizacemi 
dlouhodobé rámcové dohody. 
Přibližně 50 % prostředků ECHO 
je určeno nevládním organizacím 
(kolem 353 milionů EUR v roce 
2007).
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise40
PŘÍLOHA II
HLAVNÍ USTANOVENÍ DOHODY Z COTONOU, 
KTERÁ SE TÝKAJÍ NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ
Článek 4:
… Strany však uznávají doplňkovou úlohu nestátních subjektů a míst-
ních decentralizovaných orgánů a jejich potenciál přispět k procesu rozvoje. Za tímto účelem ... nestátní subjekty a místní decentralizo-
vané orgány tam, kde je to vhodné:
jsou informovány a zapojeny v konzultacích o politikách a stra- —
tegiích spolupráce, o prioritách spolupráce zejména v oblas-tech, které se jich týkají nebo je přímo ovlivňují, a o politickém dialogu;
obdrží finanční prostředky … s cílem podpořit místní rozvojové  —
procesy;
jsou zapojeny do provádění projektů a programů spolupráce   —
v oblastech, které se jich týkají nebo ve kterých mají tyto subjekty 
komparativní výhodu,
obdrží podporu při budování kapacit v kritických oblastech s cílem  —
posílit schopnosti těchto subjektů, zejména pokud jde o organi-
zaci a zastupování a zřizování konzultačních mechanismů včetně 
kanálů komunikace a dialogu a podpořit strategická partnerství.
Článek 6: 
1. Subjekty spolupráce jsou:
 — nestátní:
  a) soukromý sektor;  b)  hospodářští a sociální partneři, včetně odborových  
organizací;
  c)  občanská společnost ve všech svých podobách podle pod-
mínek v jednotlivé zemi.
2. Uznání nevládních subjektů stranami závisí na rozsahu, ve kterém 
řeší potřeby obyvatel, na jejich specifických schopnostech a na tom, zda jsou organizovány a řízeny demokraticky a transparentně.
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise41
Článek 7: Budování kapacit
Příspěvek občanské společnosti k rozvoji lze zvýšit posílením komunit-
ních organizací a neziskových nevládních organizací ve všech oblas-
tech spolupráce. To vyžaduje:
povzbuzení a podporu vytváření a rozvoje takových organizací; —
tvorbu režimů pro zapojení těchto organizací do navrhování, pro- —
vádění a hodnocení rozvojových strategií a programů.
Článek 10:
stanoví, že s tímto [politickým] dialogem je spojeno větší zapojení 
organizací občanské společnosti. 
Článek 19: Zásady a cíle 
1. …
2. … 3. Vlády a nestátní subjekty v každém státě AKT iniciují konzultace 
ohledně rozvojových strategií země a jejich komunitní podpory. 
Článek 33: Institucionální rozvoj a budování kapacit 
… Spolupráce pokrývá všechny oblasti a odvětví spolupráce s cílem 
podpořit vznik nestátních subjektů a rozvoj jejich kapacit a posílit 
struktury vzájemné informovanosti, dialogu a konzultací mezi nimi 
a vnitrostátními orgány, včetně regionální úrovně.PŘÍLOHA II
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise42
Článek 57:
… Aniž jsou dotčena výše uvedená ustanovení, způsobilé nestátní  
subjekty mohou rovněž odpovídat za navrhování a provádění pro-
gramů a projektů v oblastech, které se jich týkají…
Článek 58: Způsobilost pro financování 
… Nestátní subjekty ze států AKT a ze Společenství, které mají místní charakter, jsou způsobilé pro finanční podporu poskytovanou podle 
této dohody v souladu s pravidly dohodnutými v celostátních a regi-
onálních indikativních programech.
Článek 4 přílohy IV:
Návrh indikativního programu obsahuje: … druhy nestátních subjektů způsobilých pro financování v souladu s kritérii stanovenými Radou ministrů, zdroje přidělené nestátním subjektům, a druhy podporova-
ných činností, jež musí být neziskové povahy; … 
Článek 5 přílohy IV:
…[společný roční přezkum] obsahuje zejména posouzení: …využití prostředků vyčleněných pro nestátní subjekty.PŘÍLOHA II
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise43
SEZNAM ZKOUMANÝCH PROGRAMŮ, PROJEKTŮ A MÍSTNÍCH VÝZEV 
K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ
SEZNAM PROGRAMŮ PRO NESTÁTNÍ SUBJEKTY V OBLASTI PODPORY ROZVOJE KAPACIT
Oblast Popis projektu Země / region Příspěvek EU 
(EUR)
ALA EU-Andské společenství – akce s andskou občanskou 
společností (Andean Community in Action with Andean civil society )Andské 
společenství 4 100 000
ALA Malé iniciativy místních inovativních nevládních organizací 
(SMILING – Small Initiatives by Local Innovative NGOs )Bangladéš 8 000 000
ERF Fond občanské společnosti ( Civil Society Fund ) Etiopie 10 000 000
ERF Podpora a posílení iniciativ nestátních subjektů 
(ARIANE – Appui et Renforcement des Initiatives des Acteurs Non 
Etatiques )Mali 7 000 000
Jižní Afrika Podpora prosazování zájmů občanské společnosti 
(CSAP – Support to Civil Society Advocacy Programme )Jižní Afrika 10 000 000
Jižní Afrika Nadace pro lidská práva v Jižní Africe 
(FHR – Foundation for Human Rights in South Africa )Jižní Afrika 25 000 000
ERF Program budování kapacit občanské společnosti Uganda 8 000 000
CELKEM 72 100 000
SEZNAM  PROJEKTŮ PRO NESTÁTNÍ SUBJEKTY
Oblast Popis projektu Země / region Příspěvek EU 
(EUR)
EIDHR Prosazování lidských práv původních obyvatel Bangladéše  – 
NGO: IPDSBangladéš 88 587
NGO Přípravný vzdělávací projekt pro znevýhodněné děti – 
NGO: Secours catholiqueBangladéš 253 179
NGO Posílení kapacity venkova v oblasti Haor (ARCH – Advancing 
Rural capacity in Hao r) – NGO: Concern World WideBangladéš 471 970
Zajišťování 
potravin Lepší zajišťování potravin prostřednictvím prosazování práv 
a školení o udržitelném živobytí (FOSHOL – Food Security 
Increased through Rights Promotion and Sustainable Livelihoods Training ) – NGO: Action AidBangladéš 2 322 170
Zajišťování 
potravin Zachování zemědělských zdrojů a lepší zajišťování potravin 
pro zranitelné venkovské rodiny v Damot Gale a Kacha Bira – NGO: Inter AideEtiopie 700 000
Nevládní org. Budování kapacit v místních okresech (woreda) – NGO: Farm 
AfricaEtiopie 1 096 597
Zajišťování 
potravin Budování kapacit v souvislosti se zajišťováním potravin 
v okresech Shashogo a Alaba – NGO: LVIAEtiopie 630 500
EIDHR Sociální integrace etnických menšin v okresech Chena 
a Gimbo – NGO: ActionAidEtiopie 90 000
EIDHR Podpora dodržování lidských práv s cílem snížit počet případů 
mučení a rehabilitace obětí politického násilí – NGO: CAPSPeru 94 415PŘÍLOHA III
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise44
Gender Podpora začlenění mikropodnikatelek a rodinných 
hospodářských jednotek do formálního pracovního systému – NGO: M. Manuela RamosPeru 665 458
NGO Integrace konkurenceschopných mikropodnikatelů 
a mikropodnikatelek, kteří se nacházejí v tíživé fi  nanční 
situaci, do hospodářské činnnosti na místních trzích – NGO: Oxfam NovibPeru 1 500 000
NGO Posílení institucionálních kapacit a podpora místní ekonomiky 
s cílem bojovat proti chudobě v oblasti Junín – NGO: Frères des HommesPeru 715 780
NGO Přístup k právu na sociální zabezpečení v Jižní Africe – 
NGO: DanChurchJižní Afrika 587 820
NGO Projekt budování kapacit salesiánské mládeže – NGO: Coop.
Mission au DéveloppementJižní Afrika 400 000
Jižní Afrika Podpora boje proti kriminalitě páchané na ženách a dětech 
v provincii Východní Kapsko – NGO: FAMSAJižní Afrika 59 204
Jižní Afrika Podpora boje proti kriminalitě páchané na ženách a dětech 
v provincii Východní Kapsko – NGO: NICRO – podpora obětem Jižní Afrika 85 435
CELKEM 9 761 115
SEZNAM MÍSTNÍCH VÝZEV K PŘEDKLÁDÁNÍ NÁVRHŮ
Oblast Popis projektu Země / region Příspěvek EU 
(EUR)
Zajišťování 
potravin Výzva k předkládání návrhů týkající se zajišťování potravin 
– 2003 Bangladéš 4 500 000
EIDHR Výzva k předkládání návrhů Evropské iniciativy pro 
demokracii a lidská práva (EIDHR – European Initiative for 
Democracy and Human Rights ) – mikroprojekty, Bangladéš 
– 2006Bangladéš 525 000
EIDHR Program mikroprojektů (EIDHR) 2006 
pro kampaň „Podpora demokratického procesu”Etiopie 975 000
Zajišťování 
potravin Program zajišťování potravin 2005 – příděly 
nevládním organizacímEtiopie 5 000 000
EIDHR Program mikroprojektů EIDHR 2005 Peru 575 000
EIDHR Program mikroprojektů EIDHR 2006 Peru 380 000
Jižní Afrika Podpora boje proti kriminalitě páchané na ženách a dětech 
v provincii Východní KapskoJižní Afrika 750 000
CELKEM 12 705 000PŘÍLOHA III
SEZNAM PROJEKTŮ PRO NESTÁTNÍ SUBJEKTY
Oblast Popis projektu Země / region Příspěvek EU 
(EUR)
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise45
SUBJEKTY ROZVOJOVÉ SPOLUPRÁCE NAVŠTÍVENÉ NA MÍSTĚ
Země*Státní orgány 
(vč. místních 
orgánů)Nevládní organizace 
Ostatní nevládní 
organizace Jiní dárci
Sever Jih 
Etiopie Ministerstvo fi  nancí 
a hospodářského rozvoje 
Ministerstvo pro 
rozvoj kapacit 
Úřady pro 
rozvoj vodních a přírodních zdrojů v okresech Alaba a Dale GaleInter Aid
LVIA
CAFOD/Trocaire
Oxfam GBCISP
German Agro 
ActionAcord
Hundee
Farm AfricaPracovní skupina 
Cotonou Task Force
EOC-DIDAC
ARRD-AFM
Asociace pro rozvoj 
okresů, Konso
Asociace pro rozvoj 
obyvatelstva, Derashe 
Družstvo pro 
zavlažování, Bedene, okres Alaba 
Kebele Iddirs 
v okrese Dale Gale Kanada (CIDA)
Švédsko (SIDA)
Irsko (Irish Aid)Spojené království 
(DFID)
Bangladéš Kontrolor a hlavní auditor 
Ministerstvo 
zahraničí
Ministerstvo 
fi nancí (odbor pro 
hospodářské vztahy)
Kancelář pro 
záležitosti nevládních organizací ActionAid 
Bangladesh
Caritas 
Bangladesh
Concern 
Worldwide
Save the Children 
USBRAC ( Building 
Resources Across Communities )
Rozvojové služby 
pro původní obyvatelstvo 
Společnost pro 
rozvoj venkova, Noakhali ( Noakhali 
Rural Development SocietyI )
Private Rural 
Initiative Programme (PRIP Trust)Federace nevládních 
organizací v Bangladéši 
Asociace řízení škol, 
Defuliapar 
Asociace řízení škol, 
Bhubankura 
Sdružení 
zemědělců, East Barahipur 
Sdružení zemědělců, 
Ramkrishnopur 
Středisko pro 
hospodářská zvířata, EwajsbaliaAustrálie (AusAID)
Kanada (CIDA)
Nizozemsko 
Spojené království 
(DFID)
UNDP (Rozvojový 
program OSN)
Světový 
potravinový program 
* Podrobnosti o zkoumaných projektech a výzvách k předkládání návrhů viz příloha III .PŘÍLOHA IV
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise46
PŘÍLOHA IV
Země*Státní orgány 
(vč. místních 
orgánů)Nevládní organizace 
Ostatní nevládní 
organizace Jiní dárci
Sever Jih 
Peru Regionální 
ředitelství práce a podpory zaměstnanosti v oblasti Junín
Okresní úřad 
Huancayo
Městský úřad TarmaMěstský úřad PalcaStichting Oxfam 
Novib,
Assoc. Frères des 
Hommes
German Agro 
ActionCAPS
Mov. Manuela 
Ramos
IdesiAdec/Atc
Action for Children Copeme
Coremype Junin
Obchodní komora, 
Junin
Dvě ženské 
asociace, Puente Piedra
Asociace 
zemědělců, Huallquin
Řemeslnické 
sdružení, Huancayo
Obuvnické sdružení, 
Huancayo
Místní výbor, San 
Juan Lurigancho
Místní sdružení, 
PaucamarcaBelgie
Španělsko (AECI)
UNDP
Jižní Afrika Program 
prosazování občanské společnosti (CSAP – Civil Society Advocacy Programme )
Komise pro 
rovnoprávnost žen a mužů (CGE – Commission for Gender and Equality)
Jihoafrická komise 
pro lidská práva (SAHRC – SA Human Rights Commission)
Státní politika v Port 
Elisabeth
Ministerstvo fi  nancí 
(odbor rozvoje mezinárodní spolupráce)
Ministerstvo 
spravedlnosti (oddělení pro koordinaci dárců), PretoriaStředisko 
salesiánů, Kapské město
Black Sash 
National
FAMSA
NICRO
Centrum pro 
pomoc obětem, Port Elisabeth
Nadace pro lidská 
práva (FHR – Foundation for Human Rights)Nadace boje proti 
AIDS v Jižní Africe (Southern Africa AIDS Trust)
Africký institut 
Jižní Afriky (Africa Institute of South Africa) 
Centrum policejních 
studií (Centre for Police Studies) 
Institut studií 
o bezpečnosti 
Podpůrná skupina 
Khulumani 
Právníci pro lidská 
práva (Lawyers for Human Rights)
Jihoafrický institut 
mezinárodních vztahů 
SOSTsogang SechabaFrancie
Německo Řecko 
Irsko 
Nizozemsko Spojené království 
(DFID)
Úřad OSN proti 
drogám a zločinu 
* Podrobnosti o zkoumaných projektech a výzvách k předkládání návrhů viz příloha III .
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise47
ODPOVĚDI KOMISE
SHRNUTÍ
I.
Rozvíjející se kontext je nutno uvážit ve  
všech jeho aspektech, jak správně připomíná Účetní dvůr.
Rozvíjející se přístupy jsou skutečně projed-
návány v rámci mezinárodního společenství 
dárců a do jisté míry s vládami přijímajících zemí, existují však rovněž obrovské změny  v počtu a kvalitě nestátních subjektů (mezi-národních a místních), které působí v oblasti 
rozvoje (viz rovněž bod 18 níže).
Komise podotýká, že neexistuje žádná  
dohodnutá definice pojmu nevládních orga-nizací, a je připravena na základě žádosti  
projednat tuto záležitost s Evropským par-
lamentem (bod 19, udělení absolutoria za  
rok 2006).
Různé právní rámce ERF a souhrnného roz-
počtu je nutno uvážit rovněž u ustanovení týkajících se činností, jež mají provádět  
nevládní subjekty.
III. 
Od dekoncentrace příslušných programů,  a zejména řízení místních výzev k před-kládání návrhů ze strany delegací, došlo  
k velmi významnému zvýšení spolupráce  
mezi delegacemi Komise a místními nestát-ními subjekty.
Je nutno zmínit řadu dalších činitelů, jež  
ovlivňují zapojení nestátních subjektů do  
procesu rozvojové spolupráce:
rozdíly mezi zeměpisnými (rozpočet   •
a ERF) a tematickými programy;
priority a vlastnická odpovědnost part- •
nerských vlád;
opatření zaměřená na účelnost pomoci; •
změny v prostředí nestátních subjektů   •
(počet, kvalita a druh).
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise48
IV. 
Cílem výběrových postupů používaných  
Komisí je určit návrhy, které maximalizují  celkovou účelnost programu tím, že kromě 
kritérií uváděných Účetním dvorem je posu-
zována proveditelnost a hospodárnost navr-hovaných akcí a rovněž finanční a provozní kapacity žadatele a partnerů.
Mechanismus výzev k předkládání návrhů  
vede k širokému zveřejňování, transparent-nosti, jednoznačným pokynům a jednotnému výkladu postupů a finančních pravidel.
Existuje řada hodnocení ex-post  a monitoro-
vání, která provádí Komise a která přihlížejí rovněž k udržitelnosti těchto akcí na úrovni 
projektu.
V. 
Jak poznamenal Účetní dvůr, otázka zapo-jení nestátních subjektů je v rámci dohody z Cotonou řešena odlišně v porovnání  
s nařízeními použitelnými pro země, které  
nepatří mezi státy AKT. To platí rovněž pro 
dostupnost finančních prostředků určených 
na budování kapacit nestátních subjektů  
v rámci země. Financování pro budování  
kapacit nestátních subjektů v zemích, které nepatří mezi státy AKT, je tudíž v podstatě 
omezeno na tematický program.
V rámci těchto omezení bylo zahájeno  
významné úsilí s cílem zajistit systematičtěji spolupráci s nestátními subjekty a ústředí  
provedla posouzení týkající se zapojení  
nestátních subjektů (zpráva předložená  
Účetnímu dvoru).VI. 
Navzdory skutečnosti, že dřívější nařízení  
o zemích Asie a Latinské Ameriky oficiálně nepředpokládalo podporu na budování kapa-
cit nestátních subjektů, v Latinské Americe 
i Asii se uskutečňují různé studie a programy ohledně této záležitosti.
V letech 2007 a 2008 byl v Asii a střední Asii 
přijat značný počet projektů/programů,  které jsou/budou prováděny prostřednictvím 
nevládní organizace. Ačkoliv jejich hlavním 
cílem je přispět k odstranění chudoby, zlep-
šení přístupu k sociálním službám a zlepšení 
právního státu, podporují nestátní subjekty při plnění těchto cílů.
VII. 
Komise posiluje zapojení nestátních  subjektů:
lepším řízením znalostí prostřednic- •
tvím PADOR (online registrace údajů  
potenciálního žadatele) a lepším šíře-
ním poznatků prostřednictvím CISOCH  
(asistenční služba pro občanskou  
společnost);
zahájením navrhovaných pilotních   •
mapujících studií pokud možno v úzké  spolupráci s vládou;
zlepšením předvídatelnosti a transpa- •
rentnosti v souvislosti s konzultačním  procesem.
Komise bude pokračovat v zjednodušování 
výzev k předkládání návrhů, zkracování  postupu a podpoře provádění na místní  úrovni.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise49
Komise se domnívá, že zavedený kontrolní  
systém zajišťuje řádné finanční a smluvní  
monitorování.
Zaměstnanci delegací a nestátních sub-
jektů budou nadále školeni, včetně školení 
ohledně používání ukazatelů výkonnosti.
Zvažuje se kombinace nástrojů s ohledem na 
právní rámec vytvořený finančními naříze-
ními, ERF, nástrojem pro rozvojovou spolu-
práci, Evropskou iniciativou pro demokracii a lidská práva (EIDHR) a evropským nástro-
jem sousedství a partnerství.
Rozvoj kapacit by měl být směrován před-
nostně prostřednictvím zeměpisných  
programů, zásada přizpůsobení pomoci vyža-
duje, aby vlády partnerských zemí v tomto rámci stanovily strategie, odvětví a témata. 
Komise bude nadále podporovat zapojení  
nestátních subjektů.
Stále více vzájemných vztahů je strukturálně 
uspořádáno mezi jednotlivými nástroji a pro-gramy s cílem zajistit lepší komplementárnost s činnostmi podporovanými dvoustrannými, tematickými a regionálními rámci. Komise  se mimoto aktivně podílí na mechanismech 
koordinace dárců. Komise zastává názor, že 
je nutno uvážit další kanály, jako je rozšíření poskytování dílčích grantů.ÚVOD
2.Komise podotýká, že neexistuje žádná  
dohodnutá definice pojmu nevládních orga-
nizací, a je připravena na základě žádosti  projednat tuto záležitost s Evropským par-lamentem (bod 19, udělení absolutoria za  
rok 2006).
5. 
Viz odpověď k bodu 52.
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU
ZJIŠTĚNÍ
18.
Komise se od počátku zasazuje o úlohu  
nestátních subjektů v oblasti rozvoje  
a vypracovala podpůrné politiky a financuje činnosti k usnadnění jejich zapojení. Tento 
význam jednoznačně dokládají referenční  
texty jako sdělení a pokyny zdůrazněné  
Účetním dvorem.
„Evropský konsenzus o rozvoji“, který Účetní 
dvůr správně připomenul, je však nutno uvá-žit ve všech jeho aspektech.
Přístupy se skutečně vyvíjejí (přizpůsobení 
prioritám partnerských vlád, vlastnická  
odpovědnost, harmonizace…), existují však rovněž velmi značné změny v počtu a kvalitě 
nestátních subjektů (mezinárodních a míst-
ních), které působí v oblasti rozvoje.
Tento vývoj je rozhodující pro pochopení  
možností a omezení zapojení nestátních  subjektů do procesu rozvojové spolupráce.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise50
Metody se mimoto při jednání v rámci  
dvoustranného kontextu výrazně liší od  metod používaných v rámci tematických  
programů.
21. 
Ačkoli to není její právní povinností, Komise potvrzuje, že se pokud možno vždy pokouší konzultovat nestátní subjekty, toto je poli-tickým cílem, jsou-li místní podmínky vhodné pro takovéto konzultace.
V průběhu programování období 2007–2013 
vyvíjela EK větší úsilí v oblasti konzultací  s občanskou společností v porovnání s pro-
gramováním předchozích období. Nutnost  
úzkých konzultací s občanskou společ-
ností byla mimoto zopakována v pokynech 
pro přezkum strategických dokumentů na  
období 2007–2013 v polovině období.
V době přípravy strategických dokumentů  
pro jednotlivé země na období 2002–2006  
neexistovala žádná obecná právní povinnost, 
aby se do programování v Asii a Latinské  
Americe zapojily nestátní subjekty, a pře-vod pravomocí byl na počátku. Na delegace, 
které Účetní dvůr navštívil, byly pravomoci převedeny ve třech různých vlnách (1. Jižní Afrika a Mali, 2. Etiopie a Peru a 3. Bangla-déš), a u některých z nich tudíž příprava  strategických dokumentů pro jednotlivé  
země probíhala v zásadě v rámci odpověd-nosti ústředí.
Viz rovněž odpověď k bodu 22.22. 
Úroveň zapojení jednotlivých zúčastněných 
stran do procesu programování velmi závisí na zvláštní situaci každé země a platném  
právním rámci pro spolupráci. V rámci dvou-
stranné spolupráce a podle závěrů Paříž-ského prohlášení a Evropského konsenzu by vedoucí úlohu měly mít pokud možno part-
nerské vlády a pořádání konzultací s jednot-
livými zúčastněnými stranami by mělo být  stále více na nich. Komise zjevně podporuje 
jakýkoli konzultační proces, konečné priority 
a cíle však musí být přijaty partnerskou zemí, 
a nikoli být této zemi uloženy.
Proces konzultací s nestátními subjekty pou-
žitý při přípravě strategického dokumentu  
pro Peru představoval první pokus o struk-
turovaný přístup v době, kdy se podle tehdy 
platného nařízení o zemích Latinské Ameriky 
oficiálně nevyžadovaly žádné konzultace.  
Na tento přístup se naváže při budoucím  programování.
23. 
Pokyny jsou orientačními dokumenty. Musí 
být prováděny pokud možno účelně s při-hlédnutím k zvláštní situaci.
24. 
Situace zemí AKT a zemí využívajících nástroj pro rozvojovou spolupráci není srovna-telná, jelikož se velmi liší kontext politic-
kého a právního rámce. Na straně jedné  existuje vzájemná dohoda všech zemí AKT  
a EU ohledně záležitostí týkajících se zapo-
jení nestátních subjektů a na straně druhé 
o nařízení o nástroji pro rozvojovou spolu-práci rozhodla pouze EU.
25. 
To je v souladu s právním základem a poža-
davkem, jež byly platné v té době.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise51
26. 
Komise souhlasí a chce zdůraznit, že tyto  
základní aspekty je nutno mít na paměti  v celé zprávě:
Komise zejména uvádí, že navzdory potí- —
žím s ohledem na zapojení nestátních  subjektů delegace vyvíjejí soustavně  úsilí o zapojení se do dialogu s nestát-
ními subjekty.
Všechny tyto problémy jsou vnitřními   —
nedostatky společenství nestátních  
subjektů, jež není homogenním blokem 
a postrádá organizaci a reprezenta-tivnost. Tyto činitele – spolu s vnitro-
státními legislativními a regulačními  
problémy v partnerských zemích – jsou 
další důležitou překážkou, která brání  
zapojení společenství nestátních sub-
jektů „jako jednoho celku“ do rozvojové 
spolupráce ES.
27. Viz odpovědi k bodům 24–26.
Příklad Guatemaly dokládá problémy při sta-
novení definice právních omezení trvalého procesu konzultací s občanskou společností a potřebu tohoto stanovení definice.
28. 
Převedení ambiciózních cílů týkajících se  
zapojení nestátních subjektů do rozvojové spolupráce je významnou výzvou. Toto je  
však nutno chápat spíše jako významnou  
„politickou výzvu“ než závazek zajistit zapo-
jení všech nestátních subjektů z konkrétní  země.
Komise chce zdůraznit, že co se týká nestát-
ních subjektů, neexistuje žádné univerzální 
řešení, pokud jde o školení, jelikož se „archi-tektura“ nestátních subjektů mezi jednotli-
vými zeměmi značně liší.Od roku 2004/5 poskytuje úřad EuropeAid  
předchozí „na míru šité“ pokyny během  instruktážní fáze programů nestátních sub-
jektů a následné pokyny v průběhu prová-
dění. Delegacím jsou poskytovány rovněž  operativní pokyny: za prvé prostřednic-tvím intranetu, kde jsou vyvěšeny pokyny  
a osvědčené postupy; za druhé prostřednic-
tvím regionálních seminářů, během nichž se zlepšují poznatky o angažovanosti v dialogu 
s nestátními subjekty a výměny s kolegy,  
a konečně prostřednictvím studií.
Úřad EuropeAid mimoto v roce 2008 uspo-
řádal různé semináře s cílem zajistit školení 
pro delegace a organizace občanské spo-
lečnosti ohledně řízení tematických operací 
a konzultací organizací občanské společnosti 
(celkové náklady ve výši 900 000 EUR):
Interní školení EK: —  3 semináře (Brusel,  
Tbilisi a Addis Abeba) za účasti celkem 
185 zástupců z téměř 70 delegací + 4 ško-
lení uspořádaná v Bruselu (120 zástupců 
delegací a ústředí).
Školení EK pro organizace občanské spo- —
lečnosti (otevřené zástupcům evrop-
ských a místních organizací občanské  společnosti): 3 regionální semináře  (Porto Alegre, Yaoundé, Manila) za účasti 
49 zástupců z 28 delegací a 193 zástupců 
evropských a místních organizací občan-ské společnosti.
Tyto události ústředí a delegacím umož-
nily obnovit „síť kontaktních míst občanské společnosti“ používanou k internímu šíření metodických nástrojů.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise52
V roce 2009 úřad EuropeAid kromě uspo-
řádání 5 dalších regionálních seminářů  zprovozní asistenční službu pro občanskou 
společnost (Civil Society Helpdesk (CISOCH)) 
zřízenou na konci roku 2008 a hodlá vyvi-nout online nástroj, který posílí koordinaci jednotlivých útvarů Komise i šíření „osvěd-
čených postupů“, co se týká nestátních  
subjektů.
29. 
Zapojení nestátních subjektů do účelnosti  
pomoci nebylo obsaženo v mezinárodním  
politickém programu, když byly v roce 2004 vypracovávány pokyny. Při zkoumání dopadu 
tohoto nedávného vývoje na občanskou spo-
lečnost a na praxi Komise vypracoval úřad  
EuropeAid předlohu pokynů k otázce účasti 
občanské společnosti na nových formách  
podpory, včetně podpory ze souhrnného  
rozpočtu a odvětvových programů provádě-ných prostřednictvím rozpočtové podpory  
(viz bod 74, v němž Účetní dvůr rovněž hod-
notí tento vývoj).
31. 
Konzultační proces je velmi obtížný a časově náročný. V zájmu dodržení lhůt je nutno  zavést centrální a dostupný technický  nástroj, aby se zajistil rychlý a společný pří-stup k témuž „místu“ diskuse.
Část řešení poskytne „asistenční služba pro 
občanskou společnost (CISOCH)“ ve formě  
dokumentační databáze („wiki“).
33. 
Viz odpovědi k bodům 21 a 69.34. 
To je skutečně výsledkem pozdního práv-
ního přijetí nařízení, což se nebude opa-kovat pod podmínkou, že partnerské země 
budou ochotny se na tomto procesu aktivně 
podílet.
Po auditu Účetního dvora konzultovala vět-
šina delegací (včetně Peru) nestátní subjekty 
a tento postup bude pokračovat i v příštích letech.
35. 
Hlavním cílem bylo zajistit co nejširší  
možné pokrytí zemí v rámci tematického  programu.
Viz rovněž odpovědi k bodům: 21, 22, 31,  
84 a 85.
38. 
Od 1. 1. 2003 vyžadují finanční nařízení  k udělení grantových smluv standardně pou-
žití „výzvy k předkládání návrhů“. Nedosta-
tečný rozpočet, který je k dispozici, je na  
straně jedné známkou úspěšnosti a na straně 
druhé je nevyhnutelný vzhledem k omeze-ným finančním zdrojům určeným pro vnější 
pomoc. Vzhledem ke starému programu spo-lufinancování nevládních organizací a na  výslovnou žádost Evropského parlamentu  bylo nutno zlepšit komplexní charakter  a podporovat právo nevládních organizací na 
iniciativu, nebyl tudíž možný soustředěnější přístup (viz odpověď k bodu 35). Můžeme  
souhlasit s tím, že podrobné postupy jsou  
obtížné, jsme však povinni dodržet závazný 
právní rámec na podporu řádného finančního řízení. Ačkoli neexistuje jednoznačná defi-nice „malé nevládní organizace“, ze stávají-cích údajů vyplývá, že se výzev k předkládání návrhů účastní nevládní organizace všech  
velikostí, a to jako uchazeči (vedoucí), nebo partneři. To platí ještě více od roku 2006, kdy 
po zavedení koncepčních poznámek došlo  
ke snížení požadavků na předkládání návrhů 
v první fázi postupu.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise53
39. 
Lhůty jsou uloženy právním rámcem a došlo 
k důležitým zlepšením, ačkoli v povolených mezích flexibility. Zatímco se projekty audi-
tované Účetním dvorem týkají předchozího 
období, stávající průměrné prodlení mezi  předložením návrhů a skutečným podepsá-ním smluv je nyní mnohem kratší než jeden 
rok.
Je třeba rovněž připomenout, že se stávající 
právní rámec pro zveřejnění výzev k před-
kládání návrhů týká právního minima; při  
dalších způsobech propagace proto může  
být užitečná tvůrčí vynalézavost účastníků. V souladu s tím jsou kromě právních poža-
davků platformami nevládních organizací  
prostřednictvím bulletinů nebo jiných pro-
středků obvykle zveřejňovány informace  
o výzvě k předkládání návrhů. Déle než jeden 
rok úřad EuropeAid mimoto systematicky  
zasílá zastřešujícím organizacím e-maily za účelem šíření informací.
Významným problémem je i nadále oslo-
vení nestátních subjektů na místní úrovni.  
K vyřešení tohoto problému pomohou místní výzvy k předkládání návrhů zveřejňované od 
roku 2007 delegacemi.
Ačkoli Komise přizpůsobuje své nástroje, aby 
zajistila vymáhání dodržování požadavků  na zveřejňování, uvádí, že existují určitá  omezení jejích útvarů, pokud jde o mož-nost oslovit všechny nestátní subjekty na  místní úrovni, a ptá se, zda je toto úlohou  Komise.40. 
Komise vítá kladné hodnocení Účetního  
dvora ohledně opatření přijatých k zlepšení efektivnosti postupů výzev k předkládání  
návrhů.
Zkušenosti ukazují, že tato nová metoda a) 
obecně dosáhla dobrých výsledků (viz  bod 39). Omezené řízení již skutečně  zjednodušilo výběrový postup.
Tento systém všem stranám poskytuje  b) 
delší a zvládnutelnější časový rámec.  
To zvyšuje předvídatelnost našich akcí, 
a to jak pro Komisi, pokud jde o interní využití zdrojů, tak pro nestátní subjekty, 
co se týká naplánování jejich strategie  
a investic, jež budou předloženy.
Proces výběru zjednodušuje a zkracuje  c) 
PADOR (online registrace údajů poten-
ciálního žadatele).
Možnost přizpůsobení výzev k předklá- d) 
dání návrhů skutečně zvyšuje efektiv-
nost procesu při výběru relevantních  
nestátních subjektů, jak prokazují první zkušenosti s místními výzvami k předklá-
dání návrhů.
41. Při výběru návrhů hodnotitelé pečlivě ově-řují existenci určitých prvků přístupu zalo-
ženého na logických rámcích v celé žádosti (přípravná analýza, analýza zúčastněných  
strana problémů, jakož i analýza cílů a stra-
tegií návrhu projektu).
U určitých druhů projektů může být prove-
dení diagnostické identifikace příjemců nebo studií nedílnou součástí samotného projektu: například s cílem posílit místní organizace nebo zlepšit vlastnickou odpovědnost.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise54
Komise chce podotknout, že tento projekt  
byl v roce 2007 monitorován nezávislým  externím hodnotitelem jako součást moni-
torování zaměřeného na výsledky, přičemž 
byly získány rozdílné závěry ohledně „návrhu projektu“.
Projekt byl hodnocen jako vysoce relevantní 
s kvalitním návrhem („b“ = dobrý). Rovněž  možná udržitelnost byla hodnocena jako  
a (= velmi dobrá); partnerství s minister-
stvem práce a zaměstnanosti bylo zmíněno 
jako jeden z hlavních úspěchů projektů sou-
časně se skutečně úzkými vztahy s místními a regionálními orgány.
Monitorování zaměřené na výsledky je jed-
ním z nejužitečnějších pracovních nástrojů 
delegací k sledování následných úkolů. Pro-
jekt byl mimoto monitorován v roce 2006 na 
začátku akce.
42. 
Komise ujišťuje, že příručky CONCORD jsou 
zveřejňovány na intranetových stránkách  
úřadu EuropeAid a ve zvláštním sdělení byly 
zaslány všem schvalujícím osobám, na které 
byly přeneseny pravomoci.
43. 
Komise věnuje nejvyšší pozornost trva-lému zlepšování svých kontrolních systémů a v průběhu minulých let zavedla četná  opatření k jejich dalšímu posílení, mimo jiné nové zadání pro povinné ověřování výdajů u grantových smluv (únor 2006) a pro audity zadané Komisí (říjen 2007).44. 
Rozdílná stanoviska nestátních subjektů  
a delegací je nutno analyzovat na základě  různých úloh. Aspekty týkající se řízení  
časté obměny zaměstnanců delegací v rámci 
přenesených pravomocí jsou nezávislé na  nestátních subjektech, jsou však Komisí  podrobně sledovány s cílem zajistit kontinu-
itu služby a zachování úrovně kvality. Nulové 
navýšení počtu pracovníků v zaměstnanecké politice spolu s růstem objemu finančních  
prostředků a otevíráním nových delegací  
vyvolává organizační napětí.
Úřad EuropeAid pořádá v Bruselu každé čtvrt-
letí školící kurzy pro zaměstnance (základní 
i pokročilá úroveň) týkající se postupů udě-
lování grantů. Školení a workshopy se konají 
rovněž v rámci regionálních seminářů (v Bru-
selu a v jednotlivých zemích). V průběhu  
roku 2009 bude vypracován e-learningový  
kurz (základní úroveň), aby k vzdělávání  mělo přístup více zaměstnanců v delega-
cích. Úřad EuropeAid nedávno na intranetu 
zveřejnil často kladené dotazy, jež se týkají 
rovněž grantů. Existují plány na konání spo-
lečných seminářů s členy CONCORD („ško-lení školitelů“), při příležitosti mnoha výzev 
k předkládání návrhů jsou pořádány infor-mační dny.
45. 
Zeměpisné programy obvykle nestátním sub-
jektům poskytují zvláštní kapacitu ohledně prováděcích pravidel v rámci globálnější  
strategie budování kapacit. Budování kapa-
cit s ohledem na tyto záležitosti je proto  
běžnější a navazuje na dlouhodobější vizi.
Co se týká školení, viz bod 28 (semináře  
a asistenční služba pro občanskou společ-nost CISOCH).
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise55
46. 
Komise se domnívá, že právně nezávazný  
charakter příručky není nutně důvodem,  proč není používána. Komise zveřejňuje pří-
ručky CONCORD na intranetových stránkách 
úřadu EuropeAid a tyto příručky jsou pře-dávány všem schvalujícím osobám, na které byly přeneseny pravomoci.
Je nicméně zřejmé, že za posouzení skut-
kových zjištění a rozhodnutí v jednotlivých případech odpovídá i nadále pověřená  schvalující osoba.
Komise vyvíjí rovněž nové nástroje, jejichž 
cílem je poskytnout jedno správní místo pro 
řešení často kladených dotazů a jiné infor-
mační potřeby (CISOCH).
47. 
Sdělení jsou předávána vždy včas a náležitě 
a ve většině případů byly provedeny změny k řešení žádosti předložené nestátními sub-
jekty prostřednictvím CONCORD.
Praktické pokyny je nutno upravit, kdykoli  
zákonodárce přistoupí k změnám právních  základů (rozpočet/ERF) nebo finančního  
právního rámce (finanční nařízení a prová-děcí nařízení) (např. nezávislá revize prová-děcího nařízení v 08/06, nové právní základy v roce 2007, revidované finanční nařízení  a prováděcí nařízení v roce 2007, nová pří-
loha IV ERF v roce 2008).
Veškeré změny jsou důkladně šířeny a vždy 
jsou zveřejněny prostřednictvím internetu  
(rovněž prostřednictvím důležitých zpráv,  technických fiší a přehledů změn).
Nicméně i v případě těchto aktualizací prak-
tických pokynů jsou na základě zásady pacta  
sunt servanda  uzavřené smlouvy (a souvise-
jící platné obecné podmínky) uplatňovány  
i nadále, jak bylo původně dohodnuto,  
a jejich výklad respektuje pravidla platná  
v době jejich uzavření.Nová pravidla jsou systematicky předklá-
dána a objasňována s CONCORD, například v rámci vypracovávání příruček.
V některých případech Komise na žádost  
nestátních subjektů schválila uplatňování  pružnějších pravidel, pokud nebyly automa-ticky použitelná se zpětným účinkem (např. 
sdělení 22238 ze dne 16. 8. 2005 o referenč-ním směnném kurzu).
48. 
Ve svých výročních zprávách Účetní dvůr  
upozornil na zlepšení v auditním systému  kvůli nedávným opatřením, jež Komise  
zavedla. Většina auditních zpráv přezkou-
maných Účetním dvorem v rámci prohlá-
šení o věrohodnosti za rok 2007 současně  
souvisela se smlouvami, jež byly podepsány 
před únorem 2006. V důsledku toho nebylo 
v analyzovaných případech použitelné nové zadání vypracované úřadem EuropeAid pro 
ověřování výdajů u grantových smluv, jež  
bylo zavedeno pro nové smlouvy podepsané 
od tohoto dne. Účelem tohoto nového zadání 
je zjistit právě ty chyby, které zmiňuje Účetní dvůr. Komise očekává, že účinky těchto zlep-
šení budou stále viditelnější.
49. 
Nové zadání pro externí „finanční audity“ (tj. dohodnutý postup ověřování výdajů) zadané příjemci v souladu s požadavky jejich grantu ES platí pro všechny nové standardní smlouvy podepsané od února 2006 (jak je uvedeno  výše v bodě 48). Nové zadání pro audity  zadané Komisí je použitelné od října 2007. Zatímco používání prvně uvedeného zadání závisí na datu podepsání smlouvy, posledně zmíněné zadání je použitelné ihned.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise56
50.
a) Pověřená schvalující osoba – Stávající právní základy již neumožňují takovéto nedoro-zumění, jelikož právní prostředí je nyní  s ohledem na pravidla původu jasnější a uži-vatelsky přívětivější. Příloha A2 praktických pokynů uvádí uživatelsky přívětivým způ-sobem všechny země, které jsou způsobilé podle jednotlivých právních základů.
b) 
Platná pravidla jsou obsažena v právních  základech a převedena do standardních  smluv o financování (jsou-li použitelná).
Nařízení o nástroji pro rozvojovou spolupráci 
a EIHDR zakazují financování místních daní 
z finančních prostředků EU, Komise proto  
v rámci přezkumu právních základů v polo-
vině období navrhuje předlohu zajišťující  
větší pružnost v otázce daní.
Útvary delegací se mimoto pokoušejí pomá-
hat místně v oblasti daňových úlev přijímáním 
vhodných opatření s ohledem na přijímající zemi, pokud to dovoluje místní právní rámec 
(status nestátních subjektů například často 
neumožňuje řízení o výjimce).
c) 
Systém směnných kurzů na základě své  
povahy pravděpodobně vytváří kurzové  
ztráty nebo zisky. Zvláštní povaha grantové smlouvy s sebou nese nutnost spolehlivého 
a dostupného zdroje referenčních směn-ných kurzů, je-li referenční kurz stanoven  ve smlouvě.
Pokud jde o Komisi, správní zátěž spojená  
s praktickým uplatňováním a výpočtem v pří-padě, kdy příjemci grantu používají takovýto 
systém směnných kurzů, je malá v porovnání s jasností, průhledností a předcházením pod-vodům, které takovýto systém zajišťuje.d) 
Schválení průběžné platby podléhá analýze a schválení zpráv a/nebo dokladů vyžadova-ných finančními nařízeními.
e) 
Na jedné straně došlo k harmonizaci finanč-ních a smluvních postupů; na druhou stranu existuje rozhodovací pravomoc pověřené  schvalující osoby s ohledem na řádné  
finanční řízení.
Konkrétně:
u doplňkových pravidelných zpráv nebo  auditních zpráv, zvláštní prostředí řízení  projektu, jež může vyžadovat častější nebo podrobnější informace; u používání samo-statných, specifických bankovních účtů  (velmi oceňováno v zájmu usnadnění úkolů 
souvisejících se sledováním finančních pro-
středků v případě auditu a k určení úroků  
náležících ES), příslušné obecné podmínky  umožňují, aby příjemce měl účet nebo dílčí 
účet, který identifikuje finanční prostředky 
vyplacené zadavatelem a umožňuje vypočítat 
úroky získané z těchto finančních prostředků. Pokud se způsob platby liší od standard-
ního způsobu uvedeného v obecných pod-
mínkách, zvláštní pracovní prostředí nebo  
konkrétní projekt mohou vyžadovat snížení 
předem vyplacených finančních prostředků 
pověřenou schvalující osobou v zájmu lepší 
kontroly rizika a řádného finančního řízení. 
Pověřená schvalující osoba může mít ve sku-tečnosti povinnost snížit částky plateb před-
běžného financování a/nebo si vyžádat další informace/objasnění před jejich schválením, jak je stanoveno v obecných podmínkách.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise57
52. 
Probíhá práce na zlepšení:
kvality údajů v systému CRIS s datovým  —
slovníkem a tokem dat,
kvality a počtu zpráv, seznamů a sta- —
tistik prostřednictvím nástroje  
DataWareHouse.
K doplnění systému CRIS jsou zaváděny nové moduly:
PADOR a administrativní údaje s cílem   —
poznat lépe naše partnery a zajistit  „horizontálnější“ přístup,
modul Audit, —
výhledový modul: online registrace   —
návrhů, vyhodnocení a následná  
opatření,
zveřejňování: on-line přístup ke   —
všem výzvám zveřejněným úřadem  
EuropeAid.
V roce 2008 Komise zveřejnila seznam koneč-ných příjemců pro rok 2007 a bude v tom  pokračovat.
53. 
Další sledování projektu je posíleno pro-
střednictvím školení a pokynů; ve smlouvě je k dispozici standardní formát zpráv. Infor-
mace ve zprávách jsou doplňovány jinými  zdroji informací, například zprávami o moni-torování zaměřeném na výsledky a návště-
vami v terénu.54. 
Podle názoru Komise je přístup založený na logických rámcích velmi důležitou součástí většiny projektů.
Vyčíslení výsledků je však nákladným mecha-
nismem, který je u malých projektů často  
nepřiměřený.
55. 
Ukazatele výkonnosti byly předmětem mnoha 
studií, které provedla nejen Komise, nýbrž  rovněž různé nestátní subjekty, výzkumná  střediska, mezinárodní organizace a ostatní dárci, a je velmi obtížné stanovit je shod-ným způsobem a provádět obecně uznávané porovnávání.
U některých velmi specifických oblastí však 
není porovnávaní možné. V průběhu ověřo-
vání kvality programů a projektů úřad Euro-peAid posuzuje relevantnost kvantitativních 
a kvalitativních ukazatelů obsažených v logic-
kých rámcích programů nestátních subjektů. 
Seznam kvantitativních a kvalitativních  ukazatelů byl vyvěšen na intranetu s cílem 
poskytnout delegacím vodítko při vypracová-
vání nebo ověřování logických rámců.
56.
Ústředí a delegace provádějí mnoho pod-
půrných a kontrolních činností1, mimo jiné  
návštěvy v terénu. Všechny tyto mechanismy představují důležité prvky v celém procesu kon-
troly a podpory projektů prováděných nevlád-ními organizacemi / nestátními subjekty.
Návštěvy v terénu je nutno posuzovat v jejich vzájemném působení s ostatními monito-
rovacími a kontrolními činnostmi a rovněž  v rámci dostupnosti lidských zdrojů a přitom 
mít na paměti obrovský počet a rozmanitost organizací občanské společnosti, s nimiž  úřad EUROPEAID spolupracuje.
1 To zahrnuje mimo jiné kontroly interních řídících kapacit 
provádějících partnerů před podpisem smluv, [vypracování 
řady standardních pokynů a příruček, jež mají tito partneři 
používat], kontroly ex-ante a/nebo následné kontroly 
transakcí, které byly partnery provedeny, pravidelné 
monitorovací mise a návštěvy v terénu, ověřování výdajů externími auditory před provedením konečné platby, školící 
kurzy a odpovědi na žádosti o radu nebo informace.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise58
57.
Zaměstnanci delegací jsou k dispozici, aby zodpověděli dotazy, jež mohou mít místní  organizace s ohledem na platná pravidla při uzavírání smluv s ES. Zaměstnanci delegací mají k dispozici rovněž příručky a školící  materiály.
Situaci mohou zlepšit návštěvy zaměstnanců 
delegací na místě. Zvláštní kontroly, napří-klad finanční audity nebo audity systémů,  
jsou však stanoveny s cílem účinně řešit zále-
žitosti související s finančními a účetními  doklady a doklady týkajícími se výdajů.
58. 
Byly vypracovány pokyny k internímu moni-torování projektů, jež byly zveřejněny a dele-gacím poskytnuty v prosinci 2007.
59. 
Metodika monitorování zaměřeného na  výsledky, které je jedním z prvků kontrolního 
systému, zahrnuje výběr vzorků projektů  
s přenesenou pravomocí a rovněž výběr  
vzorku projektů, jež jsou řízeny centrálně,  často s vyšší smluvní částkou.
Každoroční mise v rámci monitorování zamě-
řeného na výsledky zahrnují vždy projekty  
nestátních subjektů. Seznam projektů, jež  
mají být monitorovány, je schválen doho-
dou mezi úřadem EuropeAid, delegací a sub-
jekty zajišťujícími monitorování zaměřené  na výsledky.
Úřad EuropeAid pracuje na posílení své  
metodiky monitorování a konzultuje ostatní 
dárce ohledně možnosti vypracovat společ-
nou metodiku monitorování na základě pro-
hlášení z Akkry a Pařížského prohlášení.60. 
Na internetových stránkách úřadu EuropeAid jsou k dispozici zadání pro hodnocení, která obsahují pokyny pro hodnocení v polovině období, konečné hodnocení a následné  hodnocení. Komise od útvarů vyžaduje, aby dodržovaly strukturu dokumentu. Komise  připomíná, že pro hodnocení musí být roz-hodujícím prvkem kvalita a odbornost sub-jektu najatého pro provedení tohoto úkolu. To zajišťuje objektivní hodnocení.
61. 
Dopad je jedním z pěti kritérií Výboru pro  rozvojovou spolupráci odpovídajících poža-davkům ES na hodnocení projektů a pro-gramů. K dopadu se mimoto přihlíží při  monitorování operací ES. Úřad EuropeAid  vypracoval metodiku pro následné monito-
rování zaměřené na výsledky, jejímž cílem  
je měření dopadu a udržitelnosti všech pro-
jektů financovaných ES.
Tematické projekty jsou obvykle mnohem  
menšího rozsahu a někdy jsou prostředky  
ověření (základní údaje a následné údaje)  příliš nákladné v porovnání s náklady  
samotné akce. Avšak například co se týká  
EIHDR, hodnocení prováděná v současnosti 
často zahrnují skupinu projektů a vždy se  
pokoušejí vydat doporučení pro každý pro-
jekt i v případě, že se jedná o hodnocení  
ex-post , jelikož je lze použít jako ponaučení 
pro budoucí akce.
62. 
Pokud jde o pokyny k logickým rámcům  a ukazatelům výkonnosti, viz body 54 a 55.
63. 
Komise souhlasí se skutečností, že udrži-telnost je nutno ověřit ex ante  a ex post . 
V důsledku toho se 2 roky po dokončení pro-jektů provádí monitorování ex-post  zamě-
řené na výsledky (viz rovněž body 64 a 65).
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise59
V roce 2008 byla provedena kvalitativní  
studie založená na projektech sledova-ných v rámci monitorování zaměřeného na výsledky, která určila 17 základních aspektů výkonnosti projektu. Studie bude zveřejněna v roce 2009.
64. 
I když je udržitelnost projektů zásadní, Komise uznává, že některé místní nestátní subjekty 
nejsou vždy schopny udržitelnost zajistit.  
Komise vyzdvihuje nutnost zajistit současně udržitelnost našich projektů i hlavní cíl týka-jící se posílení místních nestátních subjektů. Z tohoto důvodu Komise podporuje skutečná partnerství mezi evropskými (poměrně sil-nými) nestátními subjekty a místními (spíše 
slabými) účastníky.
65. 
Skutečnou výhodou mezinárodních nevlád-ních organizací je diverzifikace jejich  
financování. Možným způsobem nápravy  
této situace je však podpora skutečných  
partnerství mezi silnými (mezinárodními)  nevládními organizacemi a poměrně sla-
bými (místními) nevládními organizacemi.  
Ve výzvách úřadu EuropeAid k předkládání 
návrhů existuje možnost, aby žadatele zalo-
žili „konsorcia“ zahrnující vedoucí organizaci 
a partnerské organizace. Nestátní subjekty 
(zejména mezinárodní) by měly být schopny 
a ochotny upřednostnit předávání poznatků mezi sebou navzájem.
66. 
Finanční nařízení ukládají pro granty na akce 
mechanismus výzev k předkládání projektů 
a zároveň omezují provozní granty na jeden 
rok: dlouhodobá angažovanost a financování oproti právnímu rámci. To znamená, že doba 
trvání projektu nemá žádné časové omezení uložené finančními nařízeními.67. 
Používá se matice nástrojů na základě  možností poskytnutých právním a opera-tivním rámcem, zatímco u nestátních sub-jektů je i nadále nejpoužívanější projektový přístup.
Vyžaduje se pružnost, co se týká období pro-
vádění. Tak tomu je u prosazování lidských 
práv, kde krátkodobé projekty mohou při-spět k strukturálním změnám.
68. 
Proces hodnocení používaný Komisí by měl zajistit, aby vybrané projekty byly dobře  navrženy. Do jisté míry a v určitých zvlášt-ních situacích však nemusí být krátkodobé projekty vždy udržitelné. Proto úřad Euro-peAid na základě lepší znalosti partnerů  
prostřednictvím PADOR doplňuje projektový 
přístup partnerským přístupem.
69. 
Otázka zapojení nestátních subjektů se  
v rámci dohody z Cotonou řeší rozdílně  
v porovnání s nařízeními použitelnými pro země, které nepatří mezi státy AKT. To platí 
rovněž pro dostupnost finančních prostředků 
určených na budování kapacit nestátních  
subjektů v rámci země. Toto financování  
pro budování kapacit nestátních subjektů  
v zemích, které nepatří mezi státy AKT, je  
v zásadě omezeno na tematický program.
V rámci těchto omezení byla zahájena  
významná práce s cílem zajistit systema-tičtěji spolupráci s nestátními subjekty  a ústředí provedla posouzení týkající se  
zapojení nestátních subjektů (zpráva před-
ložená Účetnímu dvoru).
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise60
70. 
Komise souhlasí se skutečností, že je nutno provést regionální a vnitrostátní strategie  na podporu nestátních subjektů. K podob-nému závěru dospělo hodnocení, jež bylo  nedávno provedeno s ohledem na „občan-skou společnost jako prostředek pro posky-tování pomoci“. V souladu s tím bude řada studií a regionálních seminářů (Střední  Amerika, jižní a východní sousedé, východní Afrika a střední Asie), jež se mají uskutečnit v roce 2009 v souvislosti s občanskou spo-lečností, klást zvláštní důraz na tuto záleži-tost v době, kdy má být proveden přezkum nástrojů a programů v polovině období.
Stanovení zvláštních strategií pro jednotlivé 
země (mapování) je však podmíněno dostup-
nými rozpočtovými a lidskými zdroji.
72. 
Navzdory skutečnosti, že předchozí nařízení o zemích Asie a Latinské Ameriky oficiálně 
nepředpokládalo podporu na budování  
kapacit nestátních subjektů, uskutečňují se 
v Latinské Americe i Asii četné studie a pro-gramy týkající se této záležitosti:
Asie: v letech 2007 a 2008 byla v Asii a střední 
Asii přijata řada projektů/programů, které  
jsou/budou prováděny prostřednictvím  
nevládní organizace. Ačkoliv jejich hlavním 
cílem je přispět k odstranění chudoby, zlep-
šení přístupu k sociálním službám a zlepšení veřejné správy a právního státu, podporují 
nestátní subjekty při plnění těchto cílů. Tak tomu je zejména v Afghánistánu, Číně, Pákis-tánu, Kyrgyzstánu a Tádžikistánu.Latinská Amerika: útvary úřadu EuropeAid  
nedávno všechny delegace v Latinské  Americe upozornily na význam mapování.  Mimoto bude vypracováno metodické sdě-lení, jak prostřednictvím zeměpisných nebo tematických nástrojů podporovat dialog  a spolupráci.
AKT: nedávno byla rovněž pro ERF zadána  
studie s cílem vnést více světla do této zále-
žitosti (Etude de capitalisation des program-
mes d'appui au renforcement des capacités des acteurs non-étatiques sous le 9
e FED).
73. 
Během dvouleté lhůty není možné dosáhnout plně hlavních cílů nástroje pro rozvojovou spolupráci. Jak bylo objasněno výše (bod 72), 
v některých asijských a latinskoamerických 
zemích se provádějí různé programy pod-
porující nestátní subjekty. Důvodem je to,  že financování budování kapacit nestátních 
subjektů v rámci zeměpisných programů  
nástroje pro rozvojovou spolupráci je možné 
pouze tehdy, je-li stanoveno (coby výsledek dialogu s partnerskou zemí) jako prioritní  
sektor pro program spolupráce ES.
74. 
Jak bylo zmíněno výše, útvary úřadu Euro-
peAid vypracovaly předlohu dokumentu  
o otázce účasti občanské společnosti na  
nových formách pomoci. Tento dokument  obsahuje operativní doporučení ohledně  
vstupních bodů pro zapojení občanské spo-lečnosti do makroekonomických a odvět-vových programů, nástrojů, jež mají být  
použity podle kontextu, v němž bude pro-
gram fungovat, a požadovaného druhu  
budování kapacit, aby se občanská společ-nost mohla účinně zapojit. Tento dokument 
bude v roce 2009 dále rozpracován. Tato  druhá fáze se zaměří na zpřesnění navrho-vané metodiky a poskytnutí osvědčených  operativních postupů.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise61
77. 
Nutnost mapování závisí velkou měrou na  podmínkách v dotčené zemi. Například v pří-padě Bangladéše není vzhledem k počtu  nestátních subjektů v Bangladéši formální  mapování možné, delegace však dobře zná místní nestátní subjekty a jejich kapacitu.
78. 
Kromě lhůty stanovené právním rámcem  a budování sociální struktury větší pozornost 
je a bude věnována včasnému řízení postupů. 
Komise může pokračovat ve svém úsilí týkají-cím se školení a pokynů, avšak pouze u opat-ření, jež jsou pod její kontrolou.
79. 
Provádění akcí může být vždy před jejich  
ukončením prodlouženo, je-li to nutné.  
V některých citlivých situacích je prodlou-
žení doby provádění nezbytné a možné pro 
řádné finanční řízení projektů. Účinek zru-šení finančních prostředků v souhrnném roz-
počtu a ERF není stejný.
80. 
Je důležité připomenout, že organizace  podávající žádost v rámci výzvy k předklá-
dání návrhů musí být rovněž schopny pro-
vést operativní a finanční části smlouvy,  
která může být následně udělena.Aby byly zajištěny finanční zájmy instituce, 
hodnotící výbory musí posoudit finanční  a provozní kapacitu žadatelů a partnerů ve vztahu k velikosti, rozsahu a rozpočtu navr-hované akce. Možnosti poskytnuté výzvami k předkládání návrhů zveřejněnými v rámci nových nástrojů spolupráce k předklá-dání návrhů projektů s částkami do výše  20 000 EUR zvýšily šance malých organi-zací ve venkovských oblastech zúčastnit se úspěšně příslušných výzev.
Oslovení organizací ve venkovských oblas-
tech je velmi obtížným úkolem a řada  delegací ho docílila prostřednictvím decen-tralizovaných informačních schůzek nebo  zveřejněním informací na internetových  
stránkách, v novinách atd. Je pravdou, že  
výzvy k předkládání návrhů nejsou vhodné 
pro malé a místní organizace, postup je  
však podle stávajícího finančního nařízení  závazný. Mimoto existují rovněž omezení,  
pokud jde o potřebu a schopnost Komise  
oslovit tyto subjekty.
V současnosti umožňují stávající, avšak  
velmi omezené možnosti poskytování dílčích 
grantů oslovit některé z těchto organizací na 
místní úrovni a rovněž přispět k budování  
kapacit.
Tento problém byl vyřešen v zeměpisných  
programech, kde jsou výzvy k předkládání  návrhů obvykle součástí globálnější stra-
tegie budování kapacit. Komise se však  domnívá, že je nutno uvážit jiné kanály,  například rozšíření možnosti poskytování  
dílčích grantů, jak je navrhováno ve zprávě 
Účetního dvora.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise62
81. 
Sdělení a pokyny pro zaměstnance zmíněné 
Účetním dvorem obsahují politické cíle,  nikoli závazky. Prostřednictvím zveřejňo-vání místních výzev k předkládání návrhů  
a nových vln programů budování kapacit  
v rámci zeměpisných programů již bylo dosa-ženo značného pokroku ve prospěch lepšího 
zapojení místních nestátních subjektů.
Místní organizace potřebují čas, aby se  
seznámily s novými zeměpisnými programy a postupy, a tak zamezily chybám a nedo-rozuměním. Zlepšení je spojeno rovněž  s rozšířenými novými úkoly delegací v rámci 
nových nástrojů.
Komise se ptá, zda může účinně zapojit  
většinu místních a komunitních organizací, ačkoli by to bylo důležité pro proces roz-
vojové spolupráce. Komise musí trvat na  
tom, aby při prosazování aktivního zapojení 
nestátních subjektů do otázek souvisejících s rozvojem hrály vedoucí úlohu vlády part-
nerských zemí.
83.
a) 
Nová základní strategie úřadu EuropeAid  
týkající se „reformy technické spolupráce  
a subjektů pro provádění projektů“ prosazuje větší diferenciaci (v podobě technické spo-
lupráce) mezi řídícími úkoly a poskytováním tematických odborných znalostí, což vyža-duje různé druhy profilů odborníků. Jejich 
kvalitě je tudíž věnována větší pozornost.
b) 
Viz odpovědi k bodům 63 až 68.ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
84.
Komise souhlasí se zásadou, že nestátní  
subjekty musí být plně zapojeny do procesu rozvojové spolupráce, tato úroveň zapojení se však liší podle různých právních základů, 
které přichází v úvahu. V rámci dohody  
z Cotonou je potřeba konzultací dohodnuta a právně závazná pro Komisi i partnerské  
státy. U zemí využívajících nástroj pro rozvo-
jovou spolupráci uplatňuje Komise nařízení EU: úsilí EU o účinné konzultace s nestátními objekty je nutno přizpůsobit ochotě vnitro-státních orgánů tak činit.
Podle názoru Komise by však tyto texty měly 
být rovněž zasazeny do rámce nových sku-
tečností, jako je přizpůsobení se vládám  
partnerských zemí a vlastnická odpovědnost. 
Opatření ES na podporu nestátních subjektů skutečně přihlíží k dvojí realitě podporování 
práva organizací občanské společnosti na  
iniciativu a rostoucí potřebě zajistit „soulad“ 
s prioritami vlád partnerských států.
Viz rovněž odpověď k bodům 24–26.
85. 
Ve fázi programování nového programu  
týkajícího se nestátních subjektů v Latinské 
Americe EK delegace náležitě konzultovala 
prostřednictvím koncepčních poznámek.  Omezené konzultace jižních nestátních sub-
jektů vysvětlují dva hlavní, vzájemně souvi-sející činitele:
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise63
nové „otevření se“ jižním nestátním sub- •
jektům jistě vyžadovalo rychlé přizpůso-bení se od delegací (které musely jednat s novou kategorií zúčastněných stran),  
především však od samotných místních 
nestátních subjektů;
prodlevy při schválení nástroje pro roz- •
vojovou spolupráci, za něž není Komise odpovědná, zabránily uspořádání sku-tečných a relevantních konzultací  v delegacích v průběhu prvního roku  uplatňování.
Ve velmi blízké budoucnosti (v rámci pře-zkumu v polovině období a připravovaných 
místních výzev k předkládání návrhů) se  
Komise vynasnaží konzultace zlepšit. Komise však chce zdůraznit, že je stěží možné oslo-
vit všechny místní zúčastněné strany. Měli  
bychom například uznat, že Komise nemůže 
účinně zapojit většinu místních a komunit-ních organizací, ačkoli by byly velmi důležité 
pro proces rozvojové spolupráce.
Doporučení týkající se zapojení 
nestátních subjektů
Komise znovu opakuje, že zapojení nestát-
ních subjektů je jedním z hlavních základ-
ních kamenů její činnosti. Toto zapojení je však nutno uvážit ve vztahu ke spolupráci  
se svrchovanými státy. Zapojení nestátních subjektů bude Komisí důrazně podporováno, nelze je však uložit.V blízké budoucnosti Komise posílí zapojení 
nestátních subjektů:
zlepšením svých znalostí o relevantních  •
nestátních subjektech prostřednictvím  
zadání pilotních mapovacích studií navr-žených pokud možno v úzké spolupráci 
s vládou (vnitrostátní orgány by měly být 
i nadále hlavními zúčastněnými stranami pověřenými provedením takovéhoto  společensko-politického mapování);
zlepšením předvídatelnosti a průhled- •
nosti v souvislosti s konzultačním pro-
cesem, a to vypracováním co nejčastěji 
zvláštních kalendářů a komunikačních  
materiálů s cílem usnadnit spolupráci  
s nestátními subjekty.
Komise hodlá rovněž zlepšit pokyny pro  zaměstnance delegací spuštěním asistenční služby pro občanskou společnost (CISOCH): online nástroje pro využití a šíření, který  má útvarům Komise (delegacím a ústředím) 
a nestátním subjektům poskytovat jedno-
značné a soudržné informace o občanské  
společnosti a pro občanskou společnost. Viz 
rovněž bod 28 týkající se zvláštních pokynů, 
seminářů a školení, jež se plánují.
86. 
Komise uznává, že zejména pro místní  nestátní subjekty mohou být výzvy k před-kládání návrhů obtížné. Tento postup je však 
v rámci stávajícího nařízení z právního hle-
diska jediným možným systémem a musí být 
povinně použit k udělení grantových smluv. Je nutno zajistit řádné řízení operací i rovné 
zacházení s uchazeči.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise64
K snazšímu oslovení místních organizací  
Komise tento postup zjednodušila, zavedla rovněž databázi PADOR, která přispívá ke  
zkrácení prodlev mezi zveřejněním výzev  
a podpisem smluv.
87. 
Komise vyvíjí co největší úsilí v oblasti  
školení a zvláštních pokynů. Komise dále  zajistí optimální šíření praktických nástrojů, 
jež byly delegacím poskytnuty. Spuštěním  
asistenční služby pro občanskou společ-
nost (pomocí interaktivního internetového 
nástroje) Komise zúčastněným stranám  poskytne uživatelsky přívětivé shrnutí svých 
právních a finančních nástrojů (viz body 28, 
31 a 46).
88. 
V posledních několika letech Komise pře-
nesla na delegace odpovědnost za provádění projektů s cílem zajistit v zemi lepší kapa-
citu k monitorování a hodnocení. Komise je 
mimoto jediným dárcem, který svou interní 
kapacitu v oblasti monitorování doplňuje  
prostřednictvím 7 regionálních zhotovitelů zajišťujících monitorování zaměřené na  
výsledky.
K dalšímu zlepšení provádění a monitoro-
vání přijala Komise iniciativu týkající se  konzultací s ostatními dárci ohledně vývoje společného monitorovacího systému zalo-ženého na Pařížském prohlášení a programu z Akkry.
Hodnocení je standardním znakem všech pro-
jektů/programů. EK rovněž připravuje počí-tačovou databázi pro hodnocení projektů  s cílem zlepšit šíření získaných poznatků  a osvědčených postupů pro lepší provádění a navrhování budoucích projektů.89. 
Jak je uvedeno v bodě 64, Komise souhlasí 
s tím, že udržitelnost projektů je zásadní,  a uznává složitost spojenou se současným  
zajištěním udržitelnosti financovaných akcí 
a posílením místních nestátních subjektů.  Integrované a dlouhodobé přístupy jsou  zaváděny prostřednictvím zeměpisných  
programů navrhovaných v úzké spolupráci  
s partnerským státem (zejména v rámci  dohody z Cotonou). Co se týká tematických 
programů a nástrojů, Komise chce vyzdvih-
nout jejich zvláštní přidanou hodnotu. Tema-
tické operace byly Evropským parlamentem 
vytvořeny a podporovány s cílem:
umožnit EU fungování i v případě velmi  •
obtížných partnerství;
řešit konkrétní záležitosti celosvětově na  •
rozdíl od regionálních nebo vnitrostát-
ních záležitostí.
To dokládá ochotu EU šířit společné poli-tické/strategické hodnoty po celém světě  
(ochrana lidských práv, ochrana životního  
prostředí atd.).
Komise bude pokračovat v novém   —
postupu výzev k předkládání návrhů na místní úrovni. Rozšíří rovněž používání PADOR jako nástroje řízení znalostí.
V zájmu větší dostupnosti, soudrž- —
nosti, transparentnosti a standardi-
zace postupů se vyvíjí nástroj s názvem 
„CISOCH“ s cílem zajistit lepší pokyny  
a podporu, a budou zapotřebí další lid-ské zdroje pro delegace, pokud se má  kontrolní systém změnit a být založen  na návštěvách zaměstnanců Komise na  místě.
ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise65
Komise se domnívá, že zavedený kontrolní  
systém zajišťuje řádné finanční a smluvní  monitorování.
Zaměstnanci delegací a nestátních subjektů 
budou nadále školeni, včetně ohledně pou-žívání ukazatelů výkonnosti. Komise však  poukazuje na skutečnost, že školení všech  
nestátních subjektů, které by se případně  mohly zajímat o účast na programech ES, je 
zjevně nedosažitelné.
Zvažuje se kombinace nástrojů s ohledem  —
na právní rámec vytvořený finančními  nařízeními, ERF, nástrojem pro rozvo-jovou spolupráci, EIHDR a evropským  nástrojem sousedství a partnerství.
Komise vypracovává metodiku pro moni- —
torování ex-post  zaměřené na výsledky  
s cílem měřit dopad projektů.
90. Situace zemí AKT se velmi liší od situace  
asijských a latinskoamerických zemí, v nichž 
je oficiální zapojení nestátních subjektů  
novější.
Ve velké většině zemí využívajících nástroj 
pro rozvojovou spolupráci neurčily vnitro-státní orgány budování kapacit nestátních  organizací jako prioritu. K tomuto účelu  
nelze použít zeměpisné programy, takže  jedinou možností je tematický program.
V souladu s prohlášením Účetního dvora,  
že by rozvoj kapacit měl být směrován  přednostně prostřednictvím zeměpisných  programů, zásada přizpůsobení pomoci vyža-duje, aby vlády partnerských zemí v tomto 
rámci stanovily strategie, odvětví a témata. 
(viz Pařížské prohlášení o účinnosti pomoci 
a Evropský konsenzus o rozvoji a závěry  
z Akkry). Komise bude nepochybně nadále  
prosazovat zapojení nestátních subjektů.91. 
Komise vítá uznání Účetního dvora týka-
jící se vysoké relevantnosti financovaných  projektů.
92. 
Tyto dvě záležitosti nejsou v rozporu: výběr nejvhodnějších nestátních subjektů pro pro-vedení akce nevylučuje podporu pro potřebu 
rozvoje zvláštních kapacit, jež se může týkat stejného subjektu, či jiného subjektu v zájmu 
zkrácení času.
Co se týká zeměpisných programů, jež dopl-
ňují tematické programy, je možné oslovit  rovněž méně efektivní nestátní subjekty,  
například pokud jde o budování kapacit.
Komise si je plně vědoma složitosti. Stále více 
vzájemných vztahů je organizováno struktu-
rálně například zapojením a posílením geo-
grafického ředitelství, pokud jde o přípravu a provádění tematických programů s cílem 
zajistit větší komplementárnost s činnostmi 
podporovanými dvoustranným nebo regio-
nálním rámcem. Ačkoli existuje politická  
vůle zajistit začlenění místních organizací, existují i jednoznačná omezení spojená s:
respektováním organizační struktury svr- i) 
chovaných států,dodržováním řádného finančního řízení ii) 
podle finančního nařízení,
dostupností lidských zdrojů, iii) 
časovým omezením, iv) 
obrovským počtem potenciálních  v) 
účastníků.

ODPOVĚDI 
KOMISE
Zvláštní zpráva č. 4/2009 – Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise67
Evropský účetní dvůr
Zvláštní zpráva č. 4/2009
Řízení zapojení nestátních subjektů do rozvojové pomoci ES ze strany Komise
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství2009 – 65 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-268-1

Jak získat publikace EU
Publikace na prodej:
• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);• u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;•  obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců. Jejich kontaktní 
údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
Bezplatné publikace:• prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);•  na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise. Jejich kontaktní údaje najdete 
na http://ec.europa.eu/ nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
2009
ŘÍZENÍ ZAPOJENÍ NESTÁTNÍCH 
SUBJEKTŮ  DO ROZVOJOVÉ 
POMOCI ES ZE STRANY KOMISEEVROPSKÝ 
ÚČETNÍ DVŮR
Zvláštní zpráva  č. 4EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR V TÉTO ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVĚ ZKOUMÁ, JAK 
EVROPSKÁ KOMISE ZAJIŠŤUJE, ABY NESTÁTNÍ SUBJEKTY BYLY ZAPOJENY DO ROZVOJOVÉ SPOLUPRÁCE S OHLEDEM NA SVOU ROLI V POLITICKÉM DIALOGU A ROLI PROVÁDĚCÍCH SUBJEKTŮ ROZVOJOVÝCH PROJEKTŮ.
PODLE ZPRÁVY JE NĚKTERÉ ASPEKTY ŘÍZENÍ A POSTUPŮ KOMISE 
POTŘEBA ZLEPŠIT. ÚČETNÍ DVŮR UVÁDÍ ŘADU DOPORUČENÍ, JEJICHŽ 
CÍLEM JE ZVÝŠIT ÚČELNOST ZAPOJENÍ NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ DO 
PROCESU ROZVOJOVÉ SPOLUPRÁCE, LÉPE ZAJIŠŤOVAT, ABY ČINNOSTI PROVÁDĚNÉ NESTÁTNÍMI SUBJEKTY BYLY RELEVANTNÍ A DOSAHOVALY ZAMÝŠLENÝCH VÝSLEDKŮ, A PODPOŘIT ROZVOJ KAPACIT NESTÁTNÍCH SUBJEKTŮ, KTERÉ TO NEJVÍCE POTŘEBUJÍ.
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR
CS
QJ-AB-09-004-CS-C
ISBN 978-92-9207-268-1
ISSN 1831-0788