Shrnutí Lucemburský systém soudnictví se i nadále vyznačuje vysokou mírou vnímané nezávislosti soudů a celkově dobrou efektivností. Probíhá ústavní reforma, jejímž cílem je posílit nezávislost soudů, přičemž nejnovější návrh zahrnuje zřízení rady pro soudnictví a jasně poukazuje na potřebu nezávislosti soudů a státního zastupitelství. To by vedlo k odejmutí pravomoci ministra spravedlnosti dávat pokyny státním zástupcům ke stíhání v konkrétních věcech. Pandemie COVID-19 ukázala, že je třeba dále rozvíjet digitalizaci systémů soudnictví, aby byla zajištěna odolnost systému soudnictví, jakož i jeho obecná modernizace z dlouhodobého hlediska. Připravují se konkrétní návrhy na změny pro zkvalitnění systému právní pomoci. Vláda v současné době posuzuje potřebu posílit protikorupční předpisy s hlavním zaměřením na prevenci korupce. Kodex chování členů parlamentu částečně reguluje činnosti lobbování, avšak přetrvávají nedostatky v celkové jednotnosti a provádění. Prostor pro zlepšení přetrvává v oblasti fenoménu „otáčivých dveří“, neboť zvláštní ustanovení jsou zavedena pouze pro členy vlády. Na tyto nedostatky rovněž upozornila Etická komise, která funguje jako externí orgán dohledu. Bylo revidováno nařízení o financování politických stran s cílem zajistit větší transparentnost. Je třeba zavést právní předpisy na ochranu oznamovatelů, ačkoli jsou zavedeny zvláštní kanály pro oznamování, které spadají pod Velkovévodskou policii. V rámci pandemie COVID-19 Velkovévodská policie připomněla všem příslušníkům donucovacích orgánů příslušné etické zásady poté, co byla během pandemie zjištěna potenciální rizika korupce. Lucembursko dále posílilo regulační ochranná opatření pro nezávislost a účinnost regulačního orgánu pro sdělovací prostředky a navýšilo jeho zdroje. Tato opatření by měla zmírnit obavy o jeho účinnost, které byly vyjádřeny v loňské zprávě. Kromě toho probíhá reforma režimu pomoci tisku, aby byl technicky neutrální a uplatňoval se i na online média. V této fázi však není zřejmé, zda se bude vztahovat i na nezávislé novináře. Rámec pro ochranu novinářů je i nadále silný. S cílem zmírnit dopady pandemie COVID-19 na sdělovací prostředky zavedly orgány dočasný režim pomoci tisku pro vydavatele a novináře. Přetrvávají obavy ohledně zdlouhavých postupů týkajících se přístupu k úředním dokumentům. Parlament navrhl dvě nové ústavní změny, a to zavedení přímého přístupu občanů k Ústavnímu soudu a zjednodušení ustanovení týkajících se státu, hlavy státu a vlády. V současné době jsou obě reformy předmětem probíhajícího jednání v parlamentu. S cílem přijmout opatření pro řešení pandemie COVID-19 se Lucembursko většinou spoléhalo na běžné legislativní postupy, avšak byly vyjádřeny obavy ohledně omezené možnosti zúčastněných stran zapojit se. Byl dokončen projekt „Úřad pro lidská práva“, jehož cílem je posílení součinnosti a propojení institucí chránících základní práva. Ačkoli pandemie COVID-19 měla dopad na činnost nevládních organizací, občanský prostor v Lucembursku zůstává otevřený a vláda během tohoto období zpřístupnila granty na podporu nevládních organizací.



I.Systém soudnictví

Systém soudnictví sestává ze dvou samostatných složek: obecné soudy jsou příslušné v občanských a trestních věcech a správní soudy se zabývají záležitostmi správního práva. Soustavu obecných soudů tvoří tři smírčí soudy, dva obvodní soudy s obecnou působností a Nejvyšší soudní dvůr, který zahrnuje odvolací soud a kasační soud. Správní složka sestává z prvostupňového Správního soudu a Správního soudního dvora. Ústavní soud je součástí systému soudnictví a rozhoduje o souladu zákonů s ústavou. Kandidáty na soudce nominuje výbor složený výlučně ze soudců a ti jsou následně formálně jmenováni mocí výkonnou. Do pozic u Nejvyššího soudního dvora a Správního soudního dvora jmenuje soudce moc výkonná na základě stanoviska příslušného soudu. Státní zastupitelství je nezávislé, ale trestní stíhání je vedeno v rámci pravomocí ministra spravedlnosti. Advokáty se sídlem v Lucembursku zastupují dvě nezávislé advokátní komory. Každá advokátní komora má své představenstvo, radu advokátní komory a předsedu a pro celou profesi je k dispozici kárná a správní rada. Lucembursko je partnerskou zemí Úřadu evropského veřejného žalobce.

Nezávislost

Vnímaná nezávislost soudnictví zůstává na vysoké úrovni. Podle 77 % obyvatel a zároveň podle 69 % podniků je úroveň nezávislosti soudů a soudců „poměrně nebo velmi dobrá“ . Úroveň vnímané nezávislosti soudů zůstává od roku 2016 stabilně vysoká a za posledních pět let se na straně široké veřejnosti plynule zvyšovala, zatímco na straně podniků postupně klesala .

Pracuje se na změně Ústavy s cílem zřídit radu pro soudnictví. Mezi roky 2009 a 2019 byl v Lucembursku projednáván nový návrh Ústavy. Od tohoto jednání se v roce 2020 upustilo a nahradil jej návrh učinit několik cílených změn různých částí Ústavy. Byla navržena změna ústavní kapitoly VI o soudnictví s cílem zřídit radu pro soudnictví a obecněji posílit nezávislost soudnictví. Nejnovější návrh znění Ústavy stanoví hlavní pravomoci rady pro soudnictví, a to výběr soudců před jejich jmenováním velkovévodou a vedení disciplinárních řízení proti soudcům. Specifické podmínky, v rámci nichž budou tyto pravomoci vykonávány, jakož i složení, uspořádání a ostatní pravomoci rady, mají být stanoveny zákonem. V současném návrhu právních předpisů se předpokládá, že rada bude sestávat z devíti členů: tří členů z moci úřední, tří soudců volených jinými soudci, jednoho advokáta a dvou zástupců občanské společnosti a akademické sféry jmenovaných parlamentem. Orgány vedou konzultace o dalších úpravách návrhu, zejména s cílem sladit ustanovení týkající se složení budoucí rady s příslušnými normami Rady Evropy, které stanoví, že alespoň polovinu členů budoucí rady musí tvořit soudci volení jinými soudci .

Probíhá změna Ústavy, která povede k odejmutí pravomoci ministra spravedlnosti dávat státním zástupcům pokyny ke stíhání v konkrétních věcech. Trestní stíhání je formálně vedeno z pověření ministra spravedlnosti, který má pravomoc dát státnímu zastupitelství pokyn k zahájení stíhání v konkrétní věci, nemůže mu však uložit, aby se trestní stíhání zastavilo. Právní záruky spojené s touto pravomocí společně se skutečností, že státní zastupitelství je v praxi uznáváno jako nezávislé, patrně zmírňují riziko ohrožení nezávislosti státního zastupitelství. Vzhledem k tomu, že nejnovější návrhy změn Ústavy uvádějí nezávislost státního zastupitelství přímo v textu, zúčastněné strany se domnívají, že by tak pravomoc ministra vydávat pokyny mohla být prohlášena za protiústavní. Zároveň je třeba poznamenat, že ministr spravedlnosti nevydal pokyny ke stíhání v konkrétní věci přes více než 20 let. V rámci navrhovaných změn by ministr spravedlnosti stále měl určitou míru pravomoci vůči státnímu zastupitelství a udával směr v oblasti trestní politiky. Dne 23. března 2021 vydala Státní rada kladné stanovisko ke znovuzavedení nezávislosti státního zastupitelství. Rada se však vyjádřila v tom smyslu, že dává přednost předchozí verzi úprav, kdy ministrovi nebylo povoleno dávat pokyny státnímu zastupitelství. Tato změna je v současné době v jednání na úrovni parlamentu a bude předmětem dalších diskusí a případných nových úprav.

Kvalita

Pandemie COVID-19 odhalila nedostatky v oblasti digitalizace soudnictví. V červnu 2020, na začátku pandemie COVID-19, byly přijaty dočasné právní předpisy s cílem umožnit používání již zavedených digitálních komunikačních řešení, například e-mailu, a to především ke sdílení údajů, které nejsou citlivé povahy. Cílem těchto dočasných právních přepisů je omezit fyzický kontakt mezi soudci, soudními zaměstnanci a osobami, které přicházejí se soudy do styku. Nad rámec dočasných opatření souvisejících s pandemií COVID-19 si projekt „bezpapírové justice“, který zahrnuje třináct dílčích projektů, klade za cíl řešit současné nedostatky zpřístupněním dalších informací o systému soudnictví veřejnosti prostřednictvím zřízení portálu, kde se občané mohou spojit s advokáty, soudci a notáři, a zvýšením podílu rozsudků zveřejňovaných na internetu. Konkrétní výsledky tohoto projektu se teprve očekávají. Zúčastněné strany vyjádřily obavy, že dočasná právní ustanovení a současný stav „bezpapírové justice“ neumožňují práci na dálku a že dosud nebyla uspořádána slyšení v podobě videokonferencí. Uvedly, že systém e-mailové komunikace je v systému soudnictví vítaným novým nástrojem, avšak upozornily, že velká část komunikace mezi soudy a advokáty stále probíhá prostřednictvím faxu. Kromě toho upozornily na omezený rozsah dostupných online nástrojů. Očekává se, že projekt „bezpapírové justice“ bude dokončen a zprovozněn do roku 2026.

Připravují se konkrétní návrhy na reformu systému právní pomoci. Rámec právní pomoci umožňuje i nadále pouze plnou náhradu nákladů na odměnu advokáta a relevantních právních nákladů s tím, že hranice způsobilosti ve spotřebitelských věcech je nižší než prahová hodnota Eurostatu pro chudobu . První předběžný návrh nových právních předpisů připravilo ministerstvo spravedlnosti a před jeho předložením parlamentu o něm probíhají konzultace. Podle orgánů je cílem reformy zjednodušit správní postupy a nabídnout částečnou právní pomoc, čímž se soudnictví stane pro občany dostupnější.

Efektivnost

Civilní soudnictví je i nadále efektivní a byly podniknuty kroky ke zmírnění dopadu pandemie COVID-19, avšak trestní a správní soudnictví je méně efektivní. Dočasné nahromadění nevyřízených případů bylo způsobeno vypuknutím pandemie COVID-19. S cílem snížit počet nevyřízených záležitostí byly zkráceny soudní prázdniny. O většině případů týkajících se občanskoprávních věcí bylo i nadále rozhodováno písemnými postupy. Díky tomu již neexistují žádné nevyřízené záležitosti. To rovněž dokazují nejnovější údaje o efektivnosti civilního soudnictví, které je i nadále trvale na vysoké úrovni, i když řízení u soudů druhého a třetího stupně trvá podstatně déle . V občanskoprávních věcech je počet zahájených a dosud neukončených řízení nízký , přičemž stabilní míra vyřizování věcí okolo 100 % dokládá, že civilní soudnictví pracuje efektivně . Počet nevyřízených trestních věcí byl však výraznější, neboť většina slyšení mezi březnem a květnem 2020 byla pozastavena. Pro správní soudnictví však údaje o délce řízení a počtu aktuálně nevyřízených věcí stále nejsou k dispozici .

II.Protikorupční rámec