Probíhá reforma právního úřadu republiky. V čele Státního zastupitelství stojí nejvyšší státní zástupce republiky. Právní předpisy zakazují, aby mu kdokoliv uděloval pokyny nebo zasahoval do jeho povinností . Všichni státní zástupci vyřizují trestní věci podle pokynů a jménem nejvyššího státního zástupce . Kromě toho je nejvyšší státní zástupce rovněž vedoucím právního úřadu a právním poradcem republiky. Tato několikerá úloha by mohla vyvolat obavy ohledně kapacity jednotlivých soudních úředníků a státních zástupců vykonávat své povinnosti nezávisle . V roce 2019 provedli nezávislí odborníci funkční přezkum právního úřadu. Na základě této zprávy byl dne 15. října 2019 dokončen akční plán a následně jej schválila rada ministrů. Akční plán obsahuje návrh komplexní reformy právního úřadu republiky. Ta mimo jiné zahrnuje restrukturalizaci a vytvoření samostatných, soběstačných ředitelství v rámci právního úřadu, vytvoření nových pracovních míst, racionalizaci postupů, rozdělení funkcí a postupy přijímání zaměstnanců. Nejvyšší státní zástupce a ministerstvo financí projednávají návrh zákona týkající se rozpočtové nezávislosti právního úřadu .

Jmenování soudců podléhá novým podrobným kritériím. V červenci 2019 zavedl Nejvyšší soud nová podrobná kritéria výběru, jmenování, hodnocení a povyšování soudců. Cílem je harmonizovat dané postupy se stávajícími osvědčenými postupy v EU. Nová kritéria se používají pro přijímání a nových soudců a povyšování. Výběr a jmenování se zakládají na výzvě k podávání kandidatur, která je široce zveřejněna, a to i v Úředním věstníku. Nejvyšší rada soudců rozhoduje o úspěšných kandidátech po dokončení řízení, jehož cílem je zajistit, aby uchazeči splňovali objektivní kritéria a prokázali, že splňují příslušné znalostní i osobnostní požadavky.

Systém brzd a protivah na Kypru zahrnuje konzultační proces, který je součástí projektu zlepšování právní úpravy, a také ústavní přezkum ex post. Tento přezkum v současné době provádí Nejvyšší soud a cílem jednoho z navrhovaných právních předpisů je převést plnění tohoto úkolu na nově zřizovaný nejvyšší ústavní soud. Další navrhovaný právní předpis by měl zlepšit výkon soudních rozhodnutí veřejnou správou. Komisař pro správu, který plní funkci národní instituce pro lidská práva, čelil určitým problémům, ale v poslední době byly jeho kapacity navýšeny. Ačkoli byla vytvořena struktura na podporu zapojení občanů do veřejného života, zdá se, že organizace občanské společnosti čelí určitým obavám ohledně registračního rámce, který vyžaduje nejméně dvacet zakládajících členů.

Právní a formální ochrana svobody projevu a práva na přístup k informacím je na Kypru zaručena Ústavou Kyperské republiky. Sekundární právní předpisy výslovně chrání právo novinářů chránit své zdroje a podporují pluralitu sdělovacích prostředků v odvětví rozhlasového a televizního vysílání. Vyvstávají však otázky ohledně nezávislosti mediálního úřadu (např. pokud jde o postupy jmenování jeho členů). Obavy dále vyvolává neexistence rámce, který by zaručil transparentnost vlastnictví v odvětvích tisku a digitálních médií, což ztěžuje identifikaci a ověřování konečných majitelů nebo křížového vlastnictví v těchto odvětvích.

Kypr dosáhl určitého pokroku v boji proti korupci a v jejím vyšetřování, a to včetně vysoce sledovaných případů. Dosud nebyly přijaty klíčové právní předpisy pro předcházení korupci. Lobbing a ochrana oznamovatelů jsou i nadále právně neregulované a zřízen dosud nebyl ani nezávislý protikorupční orgán. Jsou zavedena pravidla podávání majetkových přiznání, ale stávající systém by mohl být dále zdokonalen zlepšením efektivity jejich kontroly. Ačkoli pro členy vlády, státní úředníky a státní zástupce existují kodexy chování, pro členy Sněmovny reprezentantů podobná ustanovení nejsou k dispozici.

Byl přijat akční plán pro řešení uvedených problémů s efektivností a jeho provádění probíhá, i když s určitým zpožděním. Důležitým krokem v programu reforem je studie o funkčním přezkumu kyperských soudů, která byla dokončena v březnu 2018 a která obsahuje řadu doporučení týkajících se fungování Nejvyššího soudu a soudů prvního stupně, jakož i správy soudů. Na základě těchto doporučení vláda připravila podrobný akční plán pro reformu soudnictví. Výbor pro reformu soudů, do jehož činnosti se zapojují příslušné zúčastněné strany, byl zřízen, aby usnadnil a podpořil provádění akčního plánu. Ačkoli se orgány zavázaly řešit nedostatky soudního systému, provádění většiny plánovaných opatření je zpožděné, neboť čekají na projednání ve Sněmovně reprezentantů.

Reformy stanoví zřízení nových soudů. Byl předložen návrh nového právního předpisu ke zřízení obchodního soudu. Obsahuje ustanovení ohledně věcí spadajících do pravomoci soudu a kvalifikace soudců. Záměrem je poskytnout vhodné fórum pro rozhodování o obchodních věcech na vysoké úrovni. S výhledem na přijetí tohoto zákona již bylo schváleno pět soudních funkcí a ty jsou již součástí státního rozpočtu. Další nový návrh zákona, který stanoví vytvoření nové jurisdikce v rámci okresních soudů, je rovněž projednáván Sněmovnou reprezentantů. Podle návrhu bude mít každý soudce okresního soudu pravomoc projednávat všechny žaloby týkající se sporů vzniklých v souvislosti s úvěrovými facilitami a rozhodovat o nich, a to bez ohledu na výši částky, která je předmětem sporu, a hodnotu jmění. V červnu 2019 zahájil činnost nový správní soud pro mezinárodní ochranu. Podle zákona, kterým se tento soud zřizuje, budou věci týkající se mezinárodní ochrany předány tomuto soudu správním soudem, aby se urychlilo řízení v této kategorii věcí a zároveň aby měl správní soud více času na projednání všech ostatních věcí. Kapacita soudu byla dne 1. září posílena přijetím dalších dvou nových soudců (příslušná novela byla schválena v lednu 2020) a deseti administrativních úředníků, kteří budou soudcům poskytovat podporu (pět z nich již bylo přiděleno).

Naléhavým úkolem reformního procesu je vyřízení neukončených případů, které se u soudů nahromadily. Nejvyšší soud jmenoval předsedu okresního soudu „správcem případů“ s cílem sledovat nahromaděné nevyřízené případy a dohlížet na jejich včasné vyřešení. Vytvoření pracovní skupiny soudců již započalo, a to zahájením náboru několika dalších soudců a náborem podpůrného personálu. V prosinci 2019 bylo uspořádáno specializované odborné školení v návaznosti na rozhodnutí Nejvyššího soudu z února 2019, kterým bylo řešení finančních sporů týkajících se úvěrů v selhání přiděleno šesti soudcům okresního soudu, kteří již byli v aktivní službě.

Přezkum pravidel občanskoprávního řízení, který měl být dokončen do června 2020, je zpožděn a má trvat do října letošního roku. Jedná se o důležitou reformu, která by měla přispět ke zlepšení efektivnosti soudního systému. Cílem změny občanského soudního řádu je usnadnit výkon soudních rozhodnutí o zajištění movitého majetku. Dále se očekává, že revidovaná pravidla občanskoprávního řízení zlepší výkon soudních rozhodnutí.

II.Protikorupční rámec

Kypr pozměnil svůj protikorupční právní rámec a národní horizontální akční plán, přičemž zavedl klíčové prvky národní protikorupční strategie, kterou schválila Rada ministrů v květnu 2019. Nejvyšší státní zástupce má všeobecnou pravomoc stíhat trestné činy, včetně korupce. Státní zastupitelství poskytuje právní poradenství donucovacím orgánům vyšetřujícím trestné činy korupce. Čeká se na přijetí několika právních opatření, například návrhu zákona o zřízení nezávislého protikorupčního orgánu, návrhu zákona o lobbingu a návrhu zákona o oznamování trestných činů korupce, který obsahuje ustanovení o ochraně oznamovatelů.

Kypr dosáhl 58 ze 100 možných bodů v indexu vnímání korupce za rok 2019 sestavovaném organizací Transparency International, a umístil se tak v rámci Evropské unie na dvanáctém místě a celosvětově na 41. místě. Celkem 95 % respondentů průzkumu Eurobarometr z roku 2020 považuje korupci za rozšířený problém (průměr EU: 71 %), zatímco 60 % osob si myslí, že korupce má vliv na jejich každodenní život (průměr EU: 26 %). Pokud jde o podniky, 88 % z nich považuje korupci za rozšířenou (průměr EU: 63 %) a 48 % si myslí, že korupce představuje problém při podnikání (průměr EU: 37 %). Celkem 24 % osob se domnívá, že od korupčních praktik odrazuje dostatek úspěšných trestních stíhání (průměr EU: 36 %), zatímco 11 % podniků se domnívá, že osoby a firmy přistižené při uplácení vyšších úředníků jsou náležitě potrestány (průměr EU: 31 %).

Trestněprávní protikorupční předpisy jsou již do velké míry zavedeny. Trestněprávní a procesněprávní aspekty s příslušnými definicemi trestných činů a promlčecí lhůtou jsou zavedeny a obecně v souladu s mezinárodními normami. Sankce pro právnické osoby odsouzené za korupci zahrnují rovněž jejich vyloučení z veřejných nabídkových řízení. Za trestné činy korupce spáchané právnickými osobami jsou v návrhu zákona stanoveny vyšší pokuty a dočasné přerušení obchodní činnosti. Dne 15. prosince 2017 byl přijat zákon o boji proti manipulování sportovních soutěží zaměřený na potírání korupčního chování ve sportu, který definuje nové trestné činy korupce v této oblasti. Pro všechny trestné činy korupce je stanovena extrateritoriální příslušnost soudů Kyperské republiky.

Probíhá provádění národního akčního plánu proti korupci. Národní horizontální akční plán proti korupci, který provádí klíčové prvky národní protikorupční strategie, schválila Rada ministrů v květnu 2019. Dosud nebyla přijata některá klíčová opatření akčního plánu, zejména návrh zákona o zřízení nezávislého protikorupčního orgánu. Kromě toho od května 2017 čeká na schválení Sněmovnou reprezentantů návrh „zákona o oznamování korupčního jednání“, který obsahuje ustanovení o ochraně oznamovatelů, a od května 2019 návrh zákona o transparentnosti veřejnoprávních řízení a souvisejících záležitostech, který zahrnuje ustanovení o lobbistické činnosti. Zatímco se čeká na zřízení nezávislého orgánu, jako dočasné opatření byla odpovědnost za kontrolu provádění národního horizontálního akčního plánu svěřena úřadu pro transparentnost a předcházení korupci. V rámci veřejných subjektů byla určena kontaktní místa, ale úřad je nedostatečně personálně obsazen.

Pravomoc předcházet korupci, vyšetřovat ji a stíhat je rozdělena mezi několik orgánů. Za koordinaci politik v oblasti boje proti korupci odpovídá ministerstvo spravedlnosti a veřejného pořádku. Nejvyšší státní zástupce má všeobecnou odpovědnost za trestní stíhání, včetně práva ho zastavit. Státní zastupitelství (útvar pro trestní stíhání úřadu nejvyššího státního zástupce) poskytuje policejním vyšetřovatelům přímé právní poradenství. Radí jim v otázkách týkajících se korupce, trestního práva, trestního řízení a důkazů. Je kontaktním místem mezi policií a útvarem pro trestní stíhání úřadu nejvyššího státního zástupce. Orgány uvedly, že v letech 2013 až 2018 bylo předmětem šetření 120 případů korupce, z nichž 98 bylo vyřešeno a 22 je dosud vyšetřováno. Čtyřicet sedm případů na soudní řízení čeká nebo u nich již probíhá. Za korupci bylo v 26 případech odsouzeno 37 osob, z nichž dvanáct bylo odsouzeno za korupci na vysoké úrovni, včetně náměstka nejvyššího státního zástupce, členů Sněmovny reprezentantů a bývalých ministrů. Policie má zvláštní tým pro finanční vyšetřování. Tým se skládá z pěti účetních nebo auditorů, kteří jsou certifikovanými finančními analytiky, a dvou zkušených policejních vyšetřovatelů. Jeho účelem je poskytovat podporu a odborné znalosti policejním vyšetřovatelům, kteří vyšetřují závažné trestní případy související s finanční trestnou činností, včetně případů korupce. Vyšetřováním obvinění z korupce v rámci policie je pověřen útvar pro vnitřní záležitosti. Vyšetřuje všechna obvinění a stížnosti, včetně těch podaných anonymně, týkající se korupčních praktik nebo opomenutí příslušníků policie. Útvar je akceschopný a dosud vyšetřoval dvanáct případů korupce, z nichž jeden vedl k odsouzení.

Ochrana oznamovatelů dosud není stanovena zákonem. Je na uvážení zaměstnavatele, zda oznamovatele chrání prostřednictvím interních předpisů. Návrh zákona o „oznamování korupčního jednání“ čeká na schválení Sněmovnou reprezentantů. Cílem návrhu je poskytnout doplňující předpisy o ochraně oznamovatelů.

Lobbing není právně upraven. Od května 2019 čeká na přijetí parlamentem návrh zákona o regulaci lobbistické činnosti. Návrh zákona vyžaduje, aby byly všechny lobbistické skupiny zaregistrovány a aby byla setkání s nimi zaznamenávána. Předpokládá se, že přijetí tohoto zákona bude doprovázet zřízení nezávislého úřadu pro boj proti korupci, který bude odpovědný za vedení rejstříku lobbistů. V současné době neexistuje samoregulace lobbistů a na Kypru nefunguje žádné jejich profesní sdružení.

Je třeba věnovat pozornost střetům zájmů. Návrh zákona o lobbingu obsahuje ustanovení, která upravují otázky střetu zájmů vyšších úředníků. Zavádí se rovněž přechodné období „vychladnutí“ (cooling off period), během něhož se vyšší státní úředníci nemohou zapsat do rejstříku lobbistů, dokud neuplynou dva roky od ukončení jejich služebního poměru. Ačkoli pro členy vlády, státní úředníky a státní zástupce existují kodexy chování, podobná ustanovení nejsou k dispozici pro členy Sněmovny reprezentantů. Na konci roku 2019 byl zahájen proces vypracování a přijetí kodexu chování poslanců parlamentu. Cílem kodexu bude poskytnout pokyny, jak předcházet střetům zájmů poslanců parlamentu a jak je řešit.

Existují pravidla podávání majetkových přiznání a plánují se sankce za jejich nedodržení. Prezident, ministři, členové Sněmovny reprezentantů, někteří státní úředníci, vysoce postavení veřejní činitelé a další veřejně exponované osoby musí předložit podrobná prohlášení o svém vlastnictví a majetku, jakož i prohlášení o majetku manželky/manžela a nezletilých dětí. Tato prohlášení musí být učiněna/předložena do tří měsíců od nástupu do funkce, každé tři roky po celou dobu výkonu funkce a do tří měsíců po odchodu z funkce. Majetková přiznání prezidenta republiky, ministrů a členů Sněmovny reprezentantů byla v roce 2019 předložena zvláštnímu parlamentnímu výboru a zveřejněna. Orgánem pověřeným kontrolou prohlášení ostatních úředníků a politicky exponovaných osob je zvláštní tříčlenná rada jmenovaná radou ministrů v roce 2017. Dva orgány pověřené kontrolou prohlášení (tj. zvláštní parlamentní výbor a rada) mohou zadat šetření certifikovaným účetním. Zatímco podle zprávy o evropském semestru pro rok 2020 jsou pravidla zavedena, vyvstaly otázky týkající se kontroly majetku. Rada pověřená kontrolou uložila několik pokut za nepředložení prohlášení. Kromě toho panují obavy o přesnosti prohlášení.

III.Pluralita sdělovacích prostředků

Právní a formální ochrana svobody projevu a práva na přístup k informacím je na Kypru zaručena článkem 19 Ústavy Kyperské republiky. Sekundární právní předpisy výslovně chrání právo novinářů chránit své zdroje a podporují pluralitu sdělovacích prostředků v odvětví rozhlasového a televizního vysílání. Plánuje se revize tiskového zákona, jejímž účelem bude provedení revidované směrnice o audiovizuálních mediálních službách. Oznámené změny by měly vést k tomu, že budou poprvé výslovně regulována elektronická informační média a budou zavedena další ustanovení týkající se práv novinářů. Zákon o právu na přístup k informacím veřejného sektoru z roku 2017 by měl vstoupit v platnost v prosinci 2020. Kypr v roce 2003 zrušil trestnost pomluvy.

Nezávislost regulačního orgánu pro audiovizuální mediální služby, kyperského orgánu pro rozhlasové a televizní vysílání, je právně zaručena. Jeho pravomoci a povinnosti jsou stanoveny v článku 3 zákona č. 7(I)/1998 o provozovatelích rozhlasového a televizního vysílání (ve znění pozdějších předpisů). Patří mezi ně mimo jiné kontrola skutečné vlastnické struktury poskytovatelů mediálních služeb za účelem zajištění jejich nezávislosti, jakož i vyloučení koncentrace vlastnictví, oligopolu nebo monopolu; zajištění novinářské a tvůrčí nezávislosti zaměstnanců poskytovatelů mediálních služeb; a každé tři roky vypracování zprávy o vývoji plurality a koncentraci podílů poskytovatelů mediálních služeb.

Tímto regulačním systémem byl zřízen právně nezávislý orgán s jasně vymezenými pravomocemi, který má k dispozici odpovídající finanční zdroje. Nástroj pro sledování plurality sdělovacích prostředků (MPM) podotýká, že rozhodnutí orgánu jsou pravidelně zveřejňována, podléhají soudnímu přezkumu a vláda je nemůže zrušit. V důsledku toho nástroj MPM hodnotí celkové ohrožení nezávislosti orgánu, pokud jde o funkční nezávislost, pravomoci k vymáhání práva a přiměřenost jeho zdrojů, jako nízké. Skutečná nezávislost úřadu je však hodnocena jako středně ohrožená. Důvodem jsou obavy ohledně výběrových kritérií uplatňovaných při jmenování členů orgánu vládou, nezávislost v praxi, jakož i otázky transparentnosti a odpovědnosti.

Kypr má nezávislou tiskovou radu: komisi pro stížnosti související se sdělovacími prostředky. Tvoří ji třináct členů, odpovídá za samoregulaci tištěných i elektronických zpravodajských médií a je zcela osvobozena od vládních zásahů a soudního dohledu. Je financována výhradně svými zakladateli a uplatňuje kodex zásad, který vymezuje povinnosti a práva novinářů. Uvedená komise přijímá stížnosti veřejnosti týkající se řady otázek, včetně přesnosti informací, práva na uvedení protiargumentů, práva na soukromí, autorských práv, presumpce neviny, diskriminace, profesního tajemství a veřejného zájmu. V zájmu řešení problémů, jimž sdělovací prostředky na Kypru v poslední době čelily, doporučuje nástroj MPM novinářům sdruženým i nesdruženým v odborech a všem zúčastněným stranám v odvětví sdělovacích prostředků, aby znovu potvrdili svoji úlohu a získali zpět svůj status, a tím si opět získali důvěru veřejnosti.

Regulační rámec Kypru umožňuje určitou míru transparentnosti vlastnictví audiovizuálních sdělovacích prostředků. Transparentnost zaručuje orgán pro rozhlasové a televizní vysílání, a to především prostřednictvím podrobných licenčních a registračních postupů stanovených ve výše uvedeném zákoně. Pokud jde o systematickou kontrolu ze strany orgánu, nástroj MPM 2020 vyjadřuje obavy ohledně efektivnosti jejího provádění v praxi. Kromě toho neexistuje žádný rámec, který by zaručil transparentnost vlastnictví v odvětví tisku a digitálních médií, což ztěžuje identifikaci a ověřování konečných majitelů nebo křížového vlastnictví v těchto odvětvích. V důsledku toho nástroj MPM usuzuje, že transparentnost vlastnictví sdělovacích prostředků je vysoce ohrožena (81 %). Tento a další faktory – jako je značná koncentrace vlastnictví zpravodajských médií a neregulovaný internetový mediální trh – vedly k tomu, že nástroj MPM posunul hodnocení ohrožení plurality trhu ze středně nízkého (34 %) v roce 2017 až na vysoké ohrožení v roce 2020 (74 %). Nástroj MPM nicméně poznamenává, že odvětví televizního vysílání vykazuje značnou pluralitu, protože čtyři ze sedmi komerčních televizních kanálů a veřejnoprávní mediální stanice přitahují téměř stejné podíly diváků.