Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Reforma WTO s cílem přizpůsobit se vývoji v oblasti světového obchodu

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2019/C 159/03)

Zpravodajka: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Rozhodnutí plenárního shromáždění 12. 7. 2018 Právní základ čl. 29 odst. 2 jednacího řádu stanovisko z vlastní iniciativy Odpovědná specializovaná sekce REX Přijato ve specializované sekci 19. 12. 2018 Přijato na plenárním zasedání 23. 1. 2019 Plenární zasedání č. 540 Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) 174/2/3

1. Závěry a doporučení

1.1. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) by rád připomněl svůj závazek vůči Světové obchodní organizaci (WTO) coby strážkyni mezinárodního obchodu a líhni pro vypracovávání pravidel za účelem zajištění spravedlivého obchodu, liberalizace obchodu se zbožím a službami a transparentnosti při tvorbě politik souvisejících s obchodem.

1.2. EHSV je přesvědčen nejen o tom, že je třeba co nejdříve provést naléhavé reformy, zejména pokud jde o fungování Odvolacího orgánu Orgánu pro řešení sporů, ale též o tom, že by se členové WTO měli zavázat k ambicióznějším a systémovějším změnám, pokud jde o pracovní normy, a k boji proti změně klimatu a k plnění celosvětových cílů udržitelného rozvoje, a tudíž by měli upravit pravidla mezinárodního obchodu s ohledem na celosvětové výzvy.

1.3. Evropský hospodářský a sociální výbor by rád vybídl Evropskou komisi (EK), aby za podpory členských států usilovala o ambiciózní obchodní politiku EU-27, která společnostem z EU zajistí lepší příležitosti přístupu na trh a bude šířit hodnoty EU v oblasti lidských práv a základních pracovních norem, jako je boj proti diskriminaci, rovnost žen a mužů, svoboda sdružování se do odborových organizací a tak dále, a to prostřednictvím mnohostranných, vícestranných (i v rámci WTO), dvoustranných a jednostranných (GSP, EBA) dohod. Občanská společnost EU požaduje volný, avšak spravedlivý obchod.

1.4. Po vystoupení Spojeného království z EU (29. března 2019) se Spojené království stane nezávislým členem WTO. To znamená, že EU-27 a Spojené království by měly zajistit své obchodní a investiční vztahy a EU-27 by měla náležitě zvážit významný problém celních kvót se svými partnery, s nimiž má uzavřenu dohodu o volném obchodu. EHSV si přeje, aby Spojené království podpořilo návrhy EU zaměřené na reformu WTO s cílem modernizovat pravidla mnohostranného obchodu.

1.5. EHSV podporuje návrh Evropské komise na reálně proveditelné řešení s cílem vrátit Odvolací orgán Orgánu pro řešení sporů k původnímu směřování a rovněž podporuje nedávno zveřejněná sdělení zaslaná členy WTO s cílem změnit některá ustanovení ohledně výkladu pravidel a postupů, které upravují řešení sporů.

1.6. Evropský hospodářský a sociální výbor je coby představitel evropské organizované občanské společnosti značně zapojen do sledování dohod o volném obchodu, plnění závazků, které strany přijaly v kapitolách o udržitelném rozvoji, a požadavku zohledňovat cíle udržitelného rozvoje OSN a boj proti změně klimatu.

1.7. Šíření překážek obchodu a rostoucí zdanění dovozu (hliník, ocel atd.) ze strany hlavních hráčů světového obchodu (USA, Čína atd.) představují skutečné nebezpečí pro růst světového obchodu – který se již od roku 2014 zpomaluje –, což by mohlo poškodit globální růst, snahy snížit nerovnost, rozvoj nejméně stabilních hospodářství a vytváření hodnoty a pracovních míst v globálních hodnotových řetězcích.

1.8. Vzhledem k těmto rizikům se EHSV domnívá, že je zapotřebí ambiciózní reforma WTO. Tato reforma by měla být rozdělena do dvou částí: první, techničtější část, by se měla týkat nejnaléhavějších otázek a měla by být provedena před koncem roku 2019, aby se zabránilo blokádě Odvolacího orgánu Orgánu pro řešení sporů a upřesnily se některé definice; druhá, systematičtější část, by mohla trvat déle, přičemž by přizpůsobila úkoly a fungování WTO hlavnímu vývoji ve světovém obchodu.

1.9. V první fázi by se měly podpořit některé z návrhů, jež Evropská komise předložila v koncepčním dokumentu vypracovaném v září 2018 v reakci na mandát, který jí svěřily členské státy na zasedání Evropské rady ve dnech 28. a 29. června.

1.10. Jde o tyto návrhy: posílit úlohu sekretariátu, změnit pravidla pro funkční období soudců Odvolacího orgánu Orgánu pro řešení sporů, aktualizovat pravidla pro dotace, státem vlastněné podniky a přenos technologií a více využívat otevřená vícestranná jednání.

1.11. EHSV se rovněž domnívá, že je v první fázi naléhavě zapotřebí, aby se WTO stala rovněž ambicióznější, pokud jde o odvětví zemědělství, aby se zajistily kvalitní a bezpečné potraviny a zabezpečily se dodávky potravin. Úloha WTO při snižování nejistoty v mezinárodním obchodě je klíčová pro budoucnost zemědělství každé země, jakož i pro schopnost zemí zajistit bezpečnost potravin v souladu s vysokými environmentálními normami pro výrobu a dobré životní podmínky zvířat.

1.12. EHSV považuje za nezbytné, aby se zásadě předběžné opatrnosti zakotvené ve smlouvách EU dostalo odpovídající ochrany i na mnohostranné úrovni a plného právního uznání, a byla tak zajištěna vyšší úroveň ochrany prostřednictvím preventivního rozhodování v případě rizik pro lidské zdraví nebo životní prostředí. Vzhledem k významu této zásady by bylo žádoucí, aby ji EU učinila ofenzivním zájmem ve všech svých obchodních jednáních.

1.13. EHSV se domnívá, že další prioritou je zabezpečit ochranu údajů v mezinárodním obchodě prostřednictvím mnohostranných nástrojů inspirovaných normami a pravidly zavedenými v EU a v OECD, APEC a OSN. Stávající multilaterální nástroj v oblasti ochrany údajů je třeba dále rozvíjet a vybídnout další třetí země, aby se k němu připojily. Přístup EU k horizontálním ustanovením pro přeshraniční toky údajů a ochranu údajů by měl být propagován jako mnohostranná norma.

1.14. Úprava těchto stávajících pravidel v oblasti zemědělství a ochranu údajů je nezbytná, aby byly zohledněny charakteristiky trhu a obchodní praktiky řady členů WTO.

1.15. Za zvážení nicméně stojí i další metody ambicióznější a systematičtější reformy, které Evropská komise v této fázi nezmínila.

1.16. EHSV navrhuje zahájit úvahy o definici rozvojových zemí pro jednání WTO, která by se mohla zakládat na souboru kritérií, včetně například podílu na trhu v globální ekonomice, a na indexech lidského rozvoje a byla v souladu s již existujícími definicemi v jiných mezinárodních organizacích.

1.17. Návrhy podporované EHSV se týkají především tří oblastí: pracovních norem a důstojné práce, cílů v oblasti změny klimatu a dosažení cílů udržitelného rozvoje OSN pro rok 2030.

1.18. Formulování základních pracovních norem a pravidel mnohostranného obchodu představuje dlouhodobý problém trvající už více než 20 let. EHSV se domnívá, že v návaznosti na přijetí ambiciózních a komplexních cílů udržitelného rozvoje ze strany OSN přišel čas, aby WTO jako strážkyně mezinárodního obchodu naplnila svou úlohu při aktivní propagací základních pracovních norem. Toho lze dosáhnout uznáním cílů udržitelného rozvoje a základních úmluv MOP v obecné preambuli a plným uplatňováním článku XX Všeobecné dohody o clech a obchodu, jak pokud jde o záležitosti životního prostředí (čl. XX písm. g)), tak co se týče sociálních záležitostí (čl. XX písm. e)).

1.19. Kromě možných metod aktualizace současných pravidel a nastínění nových pravidel přizpůsobených obchodu 21. století je skutečně třeba učinit složitou správní strukturu WTO založenou na jednomyslnosti flexibilnější a transparentnější, aby se zajistila efektivita této organizace.

1.20. Proto Evropský hospodářský a sociální výbor žádá Evropskou komisi, aby ve spolupráci se svými hlavními partnery zahájila úvahy o možných změnách v rozhodovacích procesech WTO, o transparentnosti práce WTO a o zapojení občanské společnosti.

2. Klíčový subjekt v mezinárodním obchodu

2.1. WTO je základním kamenem mnohostrannosti v oblasti obchodu, která vedla k řadě přínosů ve vývoji: k procesu liberalizace světového obchodu, větší transparentnosti opatření v oblasti obchodní politiky prostřednictvím vzájemného hodnocení, judikatuře Orgánu pro řešení sporů, jež umožňuje jakékoli členské zemi této organizace uplatnit svá práva v souvislosti s jiným členem WTO, pokud by byla porušena pravidla této organizace, a k nepochybně pomalému a obtížnému vypracovávání pravidel pro řízení vývoje mezinárodního obchodu (usnadnění obchodu, boj proti subvencování v odvětví rybolovu atd.).

2.2. EHSV považuje za úspěch skutečnost, že WTO přijala rostoucí počet členů, přesvědčila geopolitické giganty (Čína a Rusko) o zásadách mnohostrannosti a usnadnila začlenění zranitelných hospodářství do světového obchodu (Libérie, Kambodža atd.).

2.3. Od svého založení v lednu 1995 tedy WTO plní trojí úlohu – je strážcem obchodních pravidel, hnacím motorem internacionalizace hospodářství rozvojových zemí a usnadňuje vytváření globálních hodnotových řetězců.

2.4. Její činnost se odehrává především v rámci těchto tří pilířů: 2.4.1. Vypracování souboru pravidel pro mezinárodní obchod 2.4.1.1. Tato pravidla se v současnosti vztahují na tři hlavní oblasti: Všeobecnou dohodu o clech a obchodu, Všeobecnou dohodu o obchodu službami a Dohodu o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví. Tyto tři pilíře byly doplněny o systém řešení sporů a zásadu transparentnosti na základě průzkumu obchodních politik členských zemí. Tento celý soubor pravidel prosazovaný Orgánem pro řešení sporů poskytuje mezinárodním obchodníkům právní jistotu a předvídatelnost, která je nezbytná pro dlouhodobé investice. 2.4.2. Orgán pro řešení sporů 2.4.2.1. Tento orgán je jedním z hlavních prvků pokroku dosaženého WTO po uzavření Všeobecné dohody o clech a obchodu. Harmonogramy a procesní pravidla uplatnitelná na řešení sporů mezi členskými zeměmi získaly formální podobu a řídí se přesnými lhůtami, což vedlo k tomu, že od roku 1995 bylo Orgánu pro řešení sporů předloženo více než 500 sporů a bylo vydáno více než 350 rozhodnutí. 2.4.2.2. Orgán pro řešení sporů vydal několik důležitých rozhodnutí, ačkoliv ohledně jejich provádění mohou existovat určité obavy: dotace pro letadla (EU/USA), zahraniční vývozní společnosti (EU/USA), dotace pro bavlnu (Brazílie/USA) atd. Míra žádostí se nedávno zvýšila s nárůstem opatření v oblasti obchodní politiky, která stanovují dodatečná nebo protekcionistická cla (USA/Čína), nucené transfery technologií a nedodržování práv duševního vlastnictví. 2.4.3. Kola liberalizace obchodu 2.4.3.1. Uruguayské kolo (1986–1994) je posledním kolem mnohostranných jednání, které vedlo k ambicióznímu programu snížení průmyslových cel, odstranění nesazebních opatření, včetně kvót pro textil a oděvy, a k posílení pravidel a ustavení nových procesních pravidel pro řešení sporů.

3. Současné nedostatky WTO

3.1. Pokračující krize Odvolacího orgánu Orgánu pro řešení sporů

3.1.1. Odvolacímu orgánu, který je základem soudní funkce WTO, v současnosti hrozí úplné pozastavení: pokud bude USA nadále odmítat jmenovat nové soudce, budou v prosinci 2019 v tomto orgánu moci sloužit méně než tři stálí soudci. Tato blokace by Odvolacímu orgánu znemožnila přijímat rozhodnutí, neboť jsou požadováni nejméně tři soudci, a to v době, kdy se počet sporů vzhledem k rostoucímu tlaku na základě protekcionismu zvyšuje.

3.1.2. Úřad zmocněnce Spojených států amerických pro obchod se několikrát kriticky vyjádřil k současnému fungování Orgánu pro řešení sporů: fungování nad rámec jeho klíčové úlohy asistovat členům WTO při řešení obchodních sporů, nezohlednění 90denní lhůty, stanoviska vydaná k tématům, jež se netýkají předmětu sporu, a skutečnost, že je třeba nastolit novou rovnováhu mezi právy a povinnostmi Odvolacího orgánu.

3.1.3. To je paradoxní vzhledem k tomu, že USA jsou spolu s EU, Kanadou, Brazílií a Indií součástí malé skupiny členů, která Orgán pro řešení sporů využívá nejvíce.

3.2. Neschopnost vypracovat nová mnohostranná pravidla nebo dohody

3.2.1. EHSV bere na vědomí skutečnost, že WTO utrpěla několik nezdarů, např. pozastavení jednacího kola v Dohá zahájeného v roce 2001, neschopnost zasáhnout vůči nespravedlivým postupům uplatněným v několika členských státech a neschopnost přijmout ministerské prohlášení na Konferenci ministrů WTO v Buenos Aires v prosinci 2017, ačkoliv bylo dosaženo určitého pokroku, zejména pak v roce 2013 vstoupila v platnost dohoda o usnadnění obchodu. To podnítilo několik obchodních partnerů (EU, USA, Japonsko, Kanada, Čína atd.) a nevládních organizací k tomu, aby navrhli podstatné reformy její pravomoci i pracovních metod.

3.2.2. Ve skutečnosti tyto neúspěchy odrážejí obtíže, jimž čelí WTO při přizpůsobování svých provozních pravidel novému stavu mezinárodního obchodu: rostoucí počet ochranářských opatření, složité poměry na globálním obchodním kolbišti, tlak veřejného mínění na tvůrce obchodních politik z důvodu sociálního a environmentálního dopadu obchodu, současný odpor vůči některým negativním vlivům globalizace, příliš pomalé a geograficky omezené otevírání veřejných zakázek a vznik nadměrné kapacity v některých průmyslových odvětvích z důvodu obrovských dotací.

3.2.3. Potíže spojené s plným začleněním několika členů WTO do mnohostranného obchodního systému založeného na pravidlech: vzhledem k hospodářské velikosti, úloze státu a různým veřejným orgánům v obchodních rozhodnutích je pravdou, že během posledních 15 let předložilo několik členů WTO (Spojené státy americké, Evropská unie, Japonsko, Kanada a další) Orgánu pro řešení sporů mnoho stížností a žádostí týkajících se porušování práv duševního vlastnictví, nuceného transferu technologií, omezeného přístupu zahraničních společností k investicím v určitých odvětvích, vývozních kontrol, obrovských veřejných dotací v některých průmyslových odvětvích a dalších témat.

3.3. Obecná nerovnováha práv a povinností mezi rozvinutými zeměmi a velkými rozvíjejícími se ekonomikami

3.3.1. WTO od svého zřízení nepřetržitě přijímala nové členy, celkem 36, a to jak klíčové země, které jsou nyní členy „mnohostranné třídy“, tak i nestabilní rozvojové země, které si přály začlenit se do mezinárodního obchodu.

3.3.2. Je třeba poznamenat, že WTO nemá definici rozvinutých a rozvojových zemí, s výjimkou nejméně rozvinutých zemí, které byly takto označeny OSN: každá země, jež úspěšně dokončí proces přistoupení, oznámí, do které kategorie patří, a to může být zpochybněno. Tato situace založená na prohlášení samotné země je problematická, neboť několik velkých rozvíjejících se ekonomik, které se prohlásily za „rozvojové země“, dostává na základě toho výjimky, ačkoli jejich hospodářský výkon a úspěšné začlenění do mezinárodního obchodu naznačují, že by měly být zařazeny spíše do kategorie „průmyslových zemí“. Proto EHSV navrhuje zahájit úvahy o definici rozvojových zemí pro jednání WTO, která by se mohla zakládat na souboru kritérií, jako je podíl na trhu v globální ekonomice, a (jak doporučil Evropský parlament) na indexech lidského rozvoje ( 1 ) , a byla v souladu s již existujícími definicemi v jiných mezinárodních organizacích.

3.3.3. Jak zdůraznila Evropská komise ve svém sdělení z roku 2015 ( 2 ) : „Došlo k zásadnímu posunu v relativní hospodářské síle hlavních obchodních partnerů, který se v systému WTO dosud plně neodrazil. V důsledku této skutečnosti dochází k nárůstu nerovnováhy mezi příspěvky velkých rozvíjejících se zemí do tohoto mnohostranného obchodního systému a výhodami, které jim z něho plynou“ (s. 28).

3.3.4. Mezi lety 2005 a 2015 se však nejméně rozvinutým zemím navzdory tomu, že využívaly všeobecných celních preferencí z průmyslových zemí, nepodařilo dosáhnout v mezinárodním obchodu velkého pokroku: jejich podíl se zvýšil z 0,8 % na 1 % ( 3 ) . EHSV uznává, že tato stagnace ukazuje, že tyto nejméně rozvinuté země by měly obdržet stejný přístup na trh bez kvót a cel nejen ze strany průmyslových zemí, ale i velkých rozvíjejících se ekonomik.

4. Prvky naléhavé reformy zaměřené na překonání současné krize

4.1. Nalezení rychlého řešení, jak přivést Orgán pro řešení sporů zpět na správnou cestu

4.1.1. EHSV podporuje návrhy vypracované Evropskou komisí a Evropským parlamentem, které schvalují prodloužení funkčního období současných soudců na dobu delší než tři roky s cílem připravit v budoucnosti nábor nezávislých profesionálních soudců na plný úvazek, zvýšit počet soudců v Odvolacím orgánu ze sedmi na devět.

4.1.2. EHSV podporuje obě sdělení zaslaná několika členy WTO, a to s ohledem na zasedání Generální rady ve dnech 12. a 13. prosince 2018, v nichž se navrhují změny některých ustanovení souvisejících s chápáním pravidel a postupů, jimiž se řídí řešení sporů: možná výjimka z 90denní lhůty; vyloučení zvláštních ustanovení obecního práva smluvní stranou, navýšení počtu členů Odvolacího orgánu ze sedmi na devět a prodloužení jejich funkčního období.

4.2. Častější využívání otevřených vícestranných jednání

4.2.1. Přímým důsledkem uzavření velkého počtu dvoustranných a regionálních dohod ( 4 ) je absence mnohostranné dynamiky od roku 2001. EHSV doporučuje, aby byly vícestranné dohody uzavírány v rámci WTO a v každém případě by měly být otevřené a transparentní. Vícestranná jednání mají v porovnání s mnohostrannými jednáními řadu výhod: — jsou založeny na kritickém množství zemí ochotných jednat, — příslušná jednání jsou kratší, — neexistuje nebezpečí zneužití zásady jednomyslnosti, neboť jedna země nebo skupina méně významných zemí nemohou zablokovat dohodu, — jejich oblast působnosti je často omezena, což znamená, že mohou soustředit dopad závazků partnerů a podporovat investice, obchod a tvorbu pracovních míst.

4.2.2. Toto řešení již bylo použito a přineslo pozitivní výsledky, ačkoli je třeba jej dále zkoumat (ITA I a II, Dohoda o vládních zakázkách).

4.2.3. Otevřené, inkluzivní a transparentní vícestranné dohody by se mohly využívat systematičtěji, přičemž by se současně mělo zajistit začlenění mechanismů umožňujících zemím, jež nejsou jejich signatáři, využít přínosů dohody za určitých podmínek z hlediska závazků a provedení.

4.2.4. V současnosti se jedná o řadě témat, jako je elektronický obchod, usnadnění investic a mikropodniky a malé a střední podniky, liberalizace environmentálního zboží a služeb a obchod se službami, s cílem uzavřít otevřené vícestranné dohody.

4.2.5. Členové WTO přijali významné kroky k tomu, aby v popředí zájmu diskusí bylo hledisko mikropodniků a malých a středních podniků, a to například prostřednictvím společné otevřené iniciativy na podporu mikropodniků a malých a středních podniků, která byla zahájena v Buenos Aires v roce 2017. Zaměřuje se na financování obchodu a mnohostranné rozvojové banky reagovaly prostřednictvím svých programů na usnadnění financování obchodu. Dohoda o usnadnění obchodu pomůže omezit náklady na obchodování a zmírnit administrativní zátěž pro mikropodniky a malé a střední podniky díky zefektivnění, zjednodušení a standardizování celních postupů. EHSV navrhuje komplexní, inkluzivní, soudržný a účinný mnohostranný přístup, který zohledňuje potřeby veškerých podskupin a zájmů jednotlivých malých a středních podniků.

4.3. Aktualizace některých ze stávajících pravidel

4.3.1. Dohoda o subvencích a vyrovnávacích opatřeních

4.3.1.1. Vzhledem k obrovským programům přímých a nepřímých subvencí pro průmysl v některých členských zemích (například „Made in China 2025“) Výbor podporuje návrhy předložené Evropskou komisí v koncepčním dokumentu ze září 2018, které se projednávají s USA, Japonském a Kanadou: zavést předpoklad, že všechny neoznámené dotace narušují trh, zlepšit oznamovací postup a doplnit nové kategorie dotací, jako jsou dotace poskytované insolventním společnostem nebo společnostem v problémech bez věrohodného plánu restrukturalizace. Větší pozornost by měla být rovněž věnována otázce dvojích cen, kterou používají některé členské státy, např. Rusko, aby získaly konkurenční výhodu, zejména v energeticky náročných odvětvích.

4.3.1.2. S ohledem na sestupnou tendenci v počtu členských zemí WTO oznamujících své subvence, kdy toto procento pokleslo z 50 % v roce 1995 (128 členských zemí) na současných 38 % (164 členských zemí), je třeba zavést spolehlivější systém sledování oznámení, včetně sankcí ( 5 )

4.3.2. Nucené transfery technologií

4.3.2.1. EHSV schvaluje návrhy předložené Evropskou komisí, které se týkají zřízení nových mechanismů kontroly různých forem nucených transferů technologií (omezení společných podniků, omezení financování formou majetkové účasti ze strany zahraničních společností, udělování licencí na základě neprůhledných kritérií, udělování licencí s omezeními) a účinnější ochrany obchodních tajemství. Tyto nové mechanismy by měly zahrnovat pouze nucené transfery technologií, a ne transfery technologií obecně, které vytvářejí pozitivní dopad v rozvojových zemích.

4.3.3. Podniky ve vlastnictví státu

4.3.3.1. Definici a pravidla týkající se podniků ve vlastnictví státu je třeba aktualizovat a upřesnit tak, aby se vztahovala na celou škálu podniků přímo či nepřímo spojených se státem nebo veřejnými orgány.

4.3.4. Projednání nových pravidel pro zvláštní a rozdílné zacházení

4.3.4.1. Evropská komise předložila několik zajímavých možností ve svém koncepčním dokumentu ze září 2018 (odstupňování a výjimky, objektivní kritéria pro udělení zvláštního a rozdílného zacházení rozvojovým zemím, zvažování žádostí o nový pružný přístup v rámci zvláštního a rozdílného zacházení případ od případu), které EHSV podporuje.

4.3.5. Investice

4.3.5.1. Během Konference ministrů WTO v Buenos Aires podepsalo 45 členů WTO společné prohlášení o usnadnění investic pro obchod, přičemž požadovali zahájení diskuse o vytvoření mnohostranného rámce zajišťujícího transparentnost a předvídatelnost. EHSV konstatuje, že zahraniční investice jsou užitečné, ale mohou rovněž nést riziko. V této souvislosti odkazuje na své stanovisko a doporučuje některá opatření, která mají být přijata k řešení možných nepříznivých dopadů ( 6 )

4.3.5.2. Je zapotřebí větší transparentnost v oblasti přímých zahraničních investic (PZI), neboť některé obrovské toky plynoucí do rozvojových zemí se zdají být neprůhledné. S ohledem na zřízení mnohostranného soudu pro investice by EHSV rád odkázal na své stanovisko zdůrazňující několik základních otázek, které je třeba zohlednit ( 7 )

4.3.6. Zadávání veřejných zakázek

4.3.6.1. Je třeba dosáhnout pokroku ve třech oblastech: — transparentnost: spolu s uložením sankcí, pokud nebudou plněny povinné požadavky na podávání zpráv, — pokrytí: zvýšení počtu zemí, které podepsaly Dohodu o vládních zakázkách, a zadávací řízení, jež spadají do působnosti této dohody. Prioritou je naléhavě vyzvat země, jako jsou Čína, Rusko a Indie, k jejímu podpisu, přičemž jejich závazky se musí vztahovat na vnitrostátní a regionální úroveň a na podniky spojené se státem, — a zachování schopnosti, aby zadávací subjekty používaly v zadávacích řízeních environmentální, sociální a pracovní kritéria, jako je např. povinnost dodržovat kolektivní dohody a řídit se jimi (8).

4.3.7. Elektronický obchod

4.3.7.1. Během Konference ministrů WTO v Buenos Aires konané v prosinci 2017 podpořilo 71 členských zemí, které představují 77 % elektronického obchodu, myšlenku vícestranné iniciativy, která by měla stabilizovat regulační rámec a mobilizovat dovednosti a odborné znalosti v nejvíce zranitelných hospodářstvích. Skupina na vysoké úrovni pro elektronický obchod v roce 2030 následně dne 4. října 2018 předložila zprávu veřejnému fóru WTO.

4.3.7.2. Evropský hospodářský a sociální výbor se domnívá, že příloha a referenční dokument o telekomunikacích Všeobecné dohody o obchodu službami by měly být východiskem pro poskytnutí souboru jednotných a ambiciózních pravidel pro elektronický obchod, která budou zaměřena na mnohé výzvy ležící před námi. Patří k nim prosazování zásady rovného zacházení s domácími a zahraničními operátory pomocí odstranění překážek rozvoje přeshraničních toků, jako je požadavek na lokální umístění serverů, avšak s významnou nutností zavést výjimku v obecném zájmu (bezpečnost, veřejný pořádek), a zajištění přístupu k digitální platformě pro obchodování za stejných podmínek pro domácí a zahraniční podniky, zajištění integrity údajů, zajištění právní jistoty pro operátory, pokud jde o jejich investice, a podpora investic do telekomunikační infrastruktury s cílem bojovat proti digitální propasti.

4.3.7.3. Evropský hospodářský a sociální výbor však poukazuje na to, že každá iniciativa v oblasti elektronického obchodování musí být plně v souladu s doporučením stanoveným níže a týkajícím se ochrany údajů v mezinárodním obchodu a horizontálních ustanovení pro přeshraniční tok údajů (v obchodních a investičních dohodách EU).

4.4. Ochrana údajů v mezinárodním obchodu

4.4.1. EHSV se domnívá, že vzhledem k velmi rychlému technologickému pokroku a neustálému rozmachu v oblasti infrastruktury informačních a komunikačních technologií je potřebné důkladné dohlížení a sledování ze strany vlád. Ačkoli jsou rozhodnutí o odpovídající ochraně vyhodnocována každé čtyři roky (viz čl. 45 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ( 9 ) (obecného nařízení o ochraně údajů)), EHSV doporučuje, aby byly Komise, úřady pro ochranu údajů a vládní orgány třetích zemí v neustálém kontaktu za účelem identifikace nových výzev v oblasti velmi dynamického technologického a ekonomického prostředí ( 10 )

4.4.2. EHSV se domnívá, že podpora standardů v oblasti ochrany údajů pomocí multilaterálních nástrojů by měla být pro Evropskou komisi prioritou a že toto úsilí by mělo být podpořeno odpovídajícími zdroji, aby bylo možné dosáhnout a priori skutečné ochrany lidských práv a a posteriori účinné právní ochrany v případě újmy ( 11 ) . Úmluva Rady Evropy č. 108 z roku 1981 a dodatkový protokol k této úmluvě z roku 1999 představují jediný závazný multilaterální nástroj v oblasti ochrany údajů. Je třeba tento nástroj dále rozvíjet a vybídnout další třetí země, aby se k němu připojily.

4.4.3. Mnohostranné snahy v rámci OECD (Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj), G20 a APEC (Asijsko-tichomořské hospodářské spolupráce) by se měly dále rozvíjet s cílem vybudovat skutečně celosvětový multilaterální systém ochrany údajů. Spolupráce se zvláštním zpravodajem OSN pro právo na soukromí by měla být spolehlivá a funkční.

4.4.4. EHSV doufá, že Komise, Rada, vnitrostátní vlády a parlamenty členských států a vláda a Kongres USA uvítají návrhy uvedené v usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2017 o přiměřenosti ochrany poskytované štítem EU-USA na ochranu soukromí. Evropský parlament ve svém usnesení vyjadřuje vážné obavy, z nichž mnoho poukazuje na to, že dohoda a současný právní rámec USA v praxi práva občanů EU nechrání ( 12 )

4.4.5. EHSV žádá, aby každá budoucí mnohostranná iniciativa v oblasti toků údajů byla plně v souladu s horizontálními ustanoveními EU pro přeshraniční toky údajů a ochranu údajů v dohodách EU o obchodu a investicích, zejména pak s čl. B odst. 2. ( 13 )

4.5. Zemědělství v obchodních jednáních

4.5.1. EU je s kombinovaným dovozem a vývozem v hodnotě 242 miliard EUR v roce 2015 nejpřednějším obchodníkem se zemědělsko-potravinářskými výrobky a přináší prospěch výrobcům a spotřebitelům v EU i mimo ni ( 14 ) . EHSV se domnívá, že EU musí zvážit dopady nedávných obchodních dohod EU a globálního vývoje obchodu na zemědělství v celé EU ( 15 ) . Úloha WTO při snižování nejistoty v mezinárodním obchodě bude klíčová pro budoucnost zemědělství.

4.5.2. K udržení nebo zvýšení stálých, bezpečných a zajištěných dodávek potravin je naprosto nezbytné silné a životaschopné odvětví zemědělství v každé členské zemi WTO. Obchod samozřejmě přispívá k vyrovnání nerovnováhy mezi poptávkou a nabídkou, a tak podporuje účinné využívání zdrojů, rozšiřování tržních příležitostí a zvyšování hospodářského růstu, čímž ve venkovských oblastech vytváří pracovní místa, příjem a prosperitu ( 16 )

4.5.3. Dohoda WTO o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření z roku 1995 se vztahuje na uplatňování pravidel v oblasti bezpečnosti potravin a zdraví zvířat a rostlin. Ustanovení čl. 5 odst. 7 se týká zásady předběžné opatrnosti, která je nyní zakotvena v Lisabonské smlouvě. Jakýkoli pokus tuto situaci změnit jinak než na mnohostranné úrovni by měl hluboký dopad na světový obchodní řád a budoucí důvěryhodnost samotné dohody ( 17 ) . EHSV však spatřuje význam zásady předběžné opatrnosti zakotvené ve smlouvách EU jako klíčový a vyzývá k její odpovídající ochraně a plnému právnímu uznání na mnohostranné úrovni, a k vysoké úrovni norem bezpečnosti potravin, jakož i norem v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a životního prostředí v zemědělské výrobě. EHSV se znepokojením konstatuje, že se EU nepodařilo úspěšně hájit svá předběžná opatření ve dvou sporech v rámci WTO podle současných pravidel. Vzhledem k významu zásady předběžné opatrnosti by bylo žádoucí, aby EU tuto svou zásadu učinila ofenzivním zájmem ve všech svých obchodních jednáních.

4.5.4. Jak se ukázalo v Nairobi, kde bylo navzdory očekáváním dohodnuto významné ministerské prohlášení, EU má silné postavení k tomu, aby v budoucích jednáních o obchodu se zemědělskými produkty hrála vedoucí roli. Vychází to z vnímání EU jako vedoucí síly při podpoře udržitelnosti i rozvoje (tuto roli hrála v Nairobi) a v důsledku předchozích reforem SZP už EU není považována za primárně defenzivní ( 18 ) . V každém případě je třeba chránit nejméně rozvinuté země a jejich mimořádnou zranitelnost v zemědělských odvětvích všemi dostupnými nástroji, jako jsou například mechanismy zvláštního a rozdílného zacházení a zvláštní ochranný mechanismus.

4.5.5. EHSV se v tomto ohledu domnívá, že EU musí uplatňovat strategii mnohem větší soudržnosti mezi SZP a politikou mezinárodního obchodu.

4.6. Služby

4.6.1. Během Konference ministrů WTO v Buenos Aires požadovalo 34 členů WTO zesílení práce na domácí regulaci (licence, odborná kvalifikace, postupy atd.) s cílem vytvořit jasný a transparentní mnohostranný rámec, protože jednání o mnohostranné dohodě o službách (TISA) byla pozastavena. Občanská společnost a odborové organizace upozornily na mnohé obavy ohledně účinného provádění ochranných opatření v oblasti veřejných služeb.

4.6.2. Snaha vytvořit mnohostranný rámec má mimořádný význam vzhledem k tomu, že EU je s kombinovaným dovozem a vývozem v hodnotě 1 809 miliard EUR v roce 2017 zdaleka největším obchodníkem se službami na světě, což přináší prospěch výrobcům a spotřebitelům v EU i mimo ni ( 19 ) . Odvětví služeb se podílí více než 75 % na HDP rozvinutých zemí a 50 % rozvojových zemí a služby jsou páteří globálních hodnotových řetězců.

4.7. Dopad brexitu

4.7.1. Od konce března 2019 bude Spojené království vystupovat jako samostatná členská země WTO. EHSV doufá, že v této úloze Spojené království podpoří ambiciózní a na budoucnost orientované reformy, k nimž vyzývá EU. Nedávný závazek připojit se k Dohodě o vládních zakázkách je pozitivním krokem.

4.7.2. EU-27 bude mít úkol přetvořit nabídky na tržní přístup určené obchodním partnerům EU, zejména v odvětví zemědělství, za účelem spravedlivého a vyváženého přerozdělení kvót mezi členskými státy.

5. Zahájení diskuse o důležité, avšak systémové reformě WTO

5.1. Navržení nového systému správy pro nový svět

5.1.1. Měla by být přezkoumána vnitřní organizace WTO stanovená v roce 1994, aby se mohla přizpůsobit hlavním prvkům vývoje: — rychlé zvýšení počtu členů, které v případě, že nebude změněn princip konsenzu, zablokuje rozhodování, — velké změny ve struktuře mezinárodního obchodu, — přijetí ambiciózních cílů v oblasti udržitelného rozvoje (cíle udržitelného rozvoje OSN) a boj proti změně klimatu (Pařížská dohoda) — zkušenosti EU se začleněním kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji do všech nedávno sjednaných dohod EU o volném obchodu.

5.1.2. Nalezení kreativního řešení s cílem ukončit systematickou potřebu jednomyslnosti

5.1.2.1. Rozhodovací proces WTO, který je dědictvím Všeobecné dohody o clech a obchodu, je de facto konsenzem, jinými slovy jde o jednomyslnost 164 členů. „Kladná“ jednomyslnost je požadována k přijetí rozhodnutí Generální rady a ministerských prohlášení. Pokud jde o řešení sporů, „záporná“ jednomyslnost je požadována k zamítnutí konečné zprávy skupiny odborníků. Toto pravidlo zjevně umožňuje, aby země jednající sama nebo, jak je tomu ve většině případů, koalice členských zemí zformovaná okolo společných cílů (G3, G20) vetovala závěry jednání.

5.1.2.2. Většina mezinárodních organizací přijala rozhodovací mechanismy, které umožňují debatu a zabraňují ochromení situace, například váhy hlasům na základě objektivních kritérií (MMF) nebo zavedení hlasování kvalifikovanou většinou (Evropská unie). EHSV navrhuje zahájit reflexi o možných nových pravidlech rozhodování kvalifikovanou většinou, a to na základě dvojího kritéria zohledňujícího tržní podíl v rámci světového hospodářství a složený ukazatel vývoje.

5.1.2.3. EHSV se domnívá, že mnoho témat, která vyžadují jednomyslnost, by mělo být omezeno, aby se zabránilo používání jednomyslnosti v případě běžného fungování WTO. Tyto běžné operace zahrnují dohody o programu jednání schůzí výboru, návrhy na diskusi o tématu souvisejícím s obchodní politikou, nebo návrhy na pozvání nezávislých odborníků, aby poskytli vstupy na téma, které je přímo relevantní pro provádění dohody WTO ( 20 )

5.1.3. Zefektivnění organizace za účelem zvýšení účinnosti

5.1.3.1. WTO má složitou organizační strukturu ( 21 ) . Její zastřešující struktura zahrnuje Generální radu složenou ze zástupců členských zemí a pověřenou schvalováním postojů tří specializovaných orgánů: Rady pro obchod zbožím, Rady pro obchod službami a Rady pro obchodní aspekty práv k duševnímu vlastnictví. Tyto tematické rady jsou doplněny dalšími orgány pověřenými řízením stávajících vícestranných dohod a tvorbou nových vícestranných iniciativ. Konference ministrů na politické úrovni, která se schází alespoň jednou za dva roky a skládá se z ministrů obchodu členských zemí, funguje na základě jednomyslné shody ohledně usnesení vypracovaných jinými orgány.

5.1.3.2. Několik výborů zřízených pro konkrétní příležitost, která již není relevantní, například pracovní skupina pro otázky Singapuru, je navrženo jako dočasný subjekt. Počet výborů by měl být snížen na základě počtu konaných schůzí a dosažených výsledků, aby byly zdroje přiděleny na témata považovaná členy za prioritní. Je třeba vytvořit kulturu hodnocení.

5.1.4. Posílení úlohy sekretariátu přidělením dodatečných zdrojů

5.1.4.1. Aby se zajistilo, že WTO účinněji připraví ministerská rozhodnutí a zahájí nové vícestranné iniciativy, měla by se podpořit úloha sekretariátu tím, že mu bude svěřeno právo podnětu, pokud jde o navržení nových témat k jednání, změn souboru pravidel a navržení kompromisů ohledně projednávaných témat.

5.1.5. Opomenutí pravidla jednoho závazku

5.1.5.1. Na Konferenci ministrů konané na Bali WTO upustila od přístupu jednoho závazku, podle nějž „nic není uzavřeno, dokud vše není uzavřeno“. Tento nový a flexibilnější přístup umožnil přijetí mnohostranné dohody o usnadnění obchodu, která vstoupila v platnost dne 22. února 2017, když více než dvě třetiny členů WTO (tj. 110) předložily svůj nástroj ratifikace. Cílem této dohody je usnadnit a urychlit mezinárodní obchod se zbožím díky účinnějším a pohotovějším postupům v oblastech, jako je propuštění a proclení zboží ( 22 )

5.1.6. Budování pevnějších spojení s občanskou společností

5.1.6.1. Evropská unie má značné zkušenosti s konzultacemi a zapojováním občanské společnosti do obchodní politiky. Závazky v oblasti pracovního práva a životního prostředí přispívající k udržitelnému rozvoji smluvních stran jsou stanoveny v kapitolách o obchodu a udržitelném rozvoji ve všech nedávno sjednaných dohodách EU o volném obchodu, obvykle pak stanoví monitorovací mechanismy občanské společnosti, tzv. interní poradní skupiny, v EU a v partnerské zemi či zemích. EHSV by rád navrhl, aby byly tyto zkušenosti s aktivní účastí občanské společnosti propagovány mezi dalšími členy WTO s cílem předložit návrhy nejvhodnějších mechanismů, které by bylo možné zavést na mnohostranné úrovni.

5.1.6.2. EHSV navrhuje, aby veřejné fórum WTO fungovalo formou vyváženého a reprezentativního shromáždění sociálních a hospodářských zástupců z různých odvětví a zájmů jako možná platforma pro zapojení občanské společnosti, která by mohla vydávat doporučení v rámci postupů ve WTO. Rovněž by se mohlo vzít v úvahu, jakým způsobem byla OECD schopna strukturovat konzultace s širokou škálou zúčastněných stran.

5.1.6.3. Jak dvoustranně navrhl EHSV ( 23 ) , do každé mnohostranné a vícestranné dohody by mohla být zahrnuta zvláštní doložka týkající se monitorování „požadující, aby obě strany všech monitorovacích mechanismů občanské společnosti spolupracovaly na prosazování cílů udržitelného rozvoje a monitorovaly účinky této činnosti“.

5.2. Zavádění soudržnosti mezi mnohostranným systémem obchodování a mezinárodními sociálními a pracovními normami

5.2.1. OECD a EU se otázkou globálních hodnotových řetězců začaly zabývat v roce 2010, přičemž se snažily porozumět tomu, jak fungují, a navrhnout řešení s cílem napravit zaznamenané špatné fungování týkající se životního prostředí a základních lidských práv. Byly vypracovány podrobné monografie pro různé subjekty, připraveny praktické příručky a určeny zvláštní otázky týkající se sociální odpovědnosti podniků (dětská práce, svoboda sdružování a kolektivní vyjednávání, důstojná životní úroveň, ztráta biologické rozmanitosti a nekalé cenové praktiky).

5.2.2. Prohlášení MOP o důstojné práci v globálních hodnotových řetězcích z roku 2016 odhalilo několik směrů pro opatření: prosazování mezinárodních pracovních norem, odstranění nedostatků správy věcí veřejných, podpora inkluzivního a účinného sociálního dialogu, posílení systémů správy služeb zaměstnanosti, zlepšení znalosti a rozšíření statistik.

5.2.3. EHSV vyjadřuje politování nad tím, že působnost stávajícího čl. XX písm. e) je omezena na nucenou práci, a navrhuje budoucí rozšíření o základní pracovní normy (dětská práva, nucená práce atd.). EHSV rovněž navrhuje, aby zkušenosti EU v oblasti začleňování ochrany pracovních a environmentálních norem do její obchodní politiky posloužily jako inspirace pro WTO a aby WTO odkázala například v preambuli na osm úmluv MOP, Pařížskou dohodu a cíle udržitelného rozvoje. Ti členové WTO, kteří plně nedodržují normy, by měli ratifikovat chybějící úmluvy MOP, anebo alespoň prokázat odpovídající úroveň ochrany, a využít za tím účelem zdrojů na budování kapacit.

5.2.4. MOP a WTO v současnosti spolupracují na technické úrovni a připravují společné studie. V roce 2007 studie s názvem Obchod a pracovní příležitosti. Politická výzva ukázala, že za zvyšování nerovností byly odpovědné spíše technologie než obchod. V roce 2017 jiná společná studie „Investing in skills for inclusive trade“ (Investice do dovedností v zájmu inkluzivního obchodu) ukázala, že podpora základních dovedností a technických a řídicích dovedností pomohla zemím těžit z výhod obchodu.

5.2.5. WTO vytvořila databázi týkající se globálních hodnotových řetězců a vypracovala vědecké studie (například Trade patterns and global value chains in South-East Asia (Obchodní systémy a globální hodnotové řetězce v jihovýchodní Asii)), které poskytují údaje o jejich struktuře a pracovních metodách, jež je třeba použít k navržení nových mnohostranných pokynů inspirovaných pokyny OECD, aby se zajistilo udržitelné řízení globálních hodnotových řetězců.

5.2.6. obchodem a důstojnou prací v rámci WTO, která bude mít dvojí cíl, a to v souladu s prací v rámci OSN na vytvoření mezinárodního právně závazného nástroje pro regulaci činností nadnárodních korporací a dalších podniků a budování na základě mnohostranných iniciativ EHSV podporuje vytvoření nové pracovní skupiny zabývající sev rámci WTO, která bude mít dvojí cíl, a to v souladu s prací v rámci OSN na vytvoření mezinárodního právně závazného nástroje pro regulaci činností nadnárodních korporací a dalších podniků a budování na základě mnohostranných iniciativ ( 24 ) . Na jedné straně bude usilovat o podporu osvědčených postupů, pokud jde o to, jak lze dosáhnout odpovědnosti za dodržování lidských práv a jejich ochranu s ohledem na složitost problematiky odpovědného chování podniku v globálních hodnotových řetězcích (lineárních nebo složitých, dlouhých nebo krátkých) ( 25 ) . Na straně druhé se bude snažit o zvýšení povědomí v rozvojových zemích, pokud jde o odpovědné chování podniků, tím, že se zaměří na to, aby konkrétní opatření obstála tváří v tvář současným a budoucím sociálním, environmentálním a správním výzvám, a tím, že prozkoumá způsoby, jak napravit případný nepříznivý dopad. Systém přezkumů obchodní politiky WTO by měl systematicky zahrnovat přezkum provádění základních pracovních norem MOP ze strany jednotlivých zemí.

5.3. Zajištění, aby mezinárodní obchod přispíval k boji proti změně klimatu

5.3.1. Přizpůsobení pravidel WTO potřebě bojovat proti změně klimatu je jednou z hlavních priorit reformy WTO a jeho cílem je zajistit, aby mezinárodní obchod s průmyslovým a zemědělským zbožím vstoupil do kladnějšího cyklu. EHSV povzbuzuje podniky, které investují do udržitelnější výroby, a je přesvědčen, že je třeba zabránit nekalé hospodářské soutěži. Tohoto úsilí je mimořádně zapotřebí, pokud jde o investice, které jsou zásadní pro dosažení cílů udržitelného rozvoje: podle odhadů Konference OSN o obchodu a rozvoji je zapotřebí roční rozpočet ve výši 2 500 miliard USD, přičemž WTO má hrát úlohu při podpoře těchto odpovědných investic do dopravy, vody a energetické infrastruktury.

5.3.2. Mohlo by se vzít v úvahu několik opatření: — rozšíření výjimek z článku XX Všeobecné dohody o clech a obchodu, který uděluje členům WTO nezávislost (s určitými omezeními), pokud jde o stanovení jejich vlastních environmentálních cílů (boj proti kouření, ochrana delfínů, azbest atd.) s cílem pokrýt vnitrostátní opatření přijatá na podporu boje proti emisím skleníkových plynů. To by například umožnilo určité členské zemi vytvořit mechanismus započítání emisí uhlíku na svých hranicích s cílem zabezpečit čisté ovzduší (čl. XX písm. g)), — vytvořit mezinárodní metodu pro měření a modelování nových emisí skleníkových plynů spojenou s rozvojem obchodních toků, například mezi dvěma zeměmi nebo dvěma regiony, které podepsaly dohodu o volném obchodu, — společné diskuzní skupiny zřízené WTO a sekretariátem UNFCCC (Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu), který zaznamenává veškeré příspěvky každé jednotlivé země, by mohly vypracovat návrhy, jak tyto dodatečné emise kompenzovat (zalesňování, opětovné zalesňování, zachycování CO2, investice do čistých technologií). Plánované pětileté přezkumy v roce 2023 by rovněž mohly přispět ke „sladění finančních toků s nízkoemisním rozvojem odolným vůči změně klimatu“ (26), — opětovné zahájení jednání o vícestranné dohodě o liberalizaci environmentálního zboží a služeb, která by podpořila pohyb zboží a služeb s pozitivním dopadem na životní prostředí (energie, voda, odpad atd.).

5.4. Začlenění cílů udržitelného rozvoje do mnohostranné agendy

5.4.1. Pravidla WTO ve své podstatě přispívají k dosažení některých z cílů udržitelného rozvoje, konkrétně podporovat univerzální, standardizovaný, otevřený, nediskriminační a spravedlivý multilaterální obchodní systém pod dohledem WTO (cíl 17.10) a vymýtit hlad, dosáhnout potravinové bezpečnosti a zlepšení výživy a prosazovat udržitelné zemědělství (cíl 2).

5.4.2. Práce v tomto směru začala ministerským prohlášením z Nairobi, které se zavázalo zrušit vývozní dotace na zemědělské produkty, a ministerským prohlášením z Buenos Aires, jež se zabývalo nejškodlivějšími dotacemi na rybolov. Bylo by však rozhodně možné tvrdit, že ostatní cíle udržitelného rozvoje, jako je cíl č. 8 (podporovat trvalý, inkluzivní a udržitelný hospodářský růst, plnou a produktivní zaměstnanost a důstojnou práci pro všechny ), č. 14 ( chránit a udržitelně využívat oceány, moře a mořské zdroje ) a č. 17 ( oživit globální partnerství pro udržitelný rozvoj a posílit prostředky pro jeho uplatňování ), si zasluhují, aby je WTO zohlednila ve svých činnostech.

5.4.3. To by znamenalo, že všechny vícestranné a mnohostranné dohody uzavřené pod záštitou WTO by měly přispět k dosažení těchto cílů a že nedodržení souladu by případně mohlo vést k použití mechanismu řešení sporů.

5.4.4. Závěry šestého celkového hodnocení pomoci na podporu obchodu, které se konalo v červenci 2017 v Ženevě, by měly být uvedeny v život s cílem pomoci rozvojovým zemím těžit z elektronického obchodování a digitálních příležitostí a za účelem povzbuzení investic do fyzické a digitální infrastruktury.

V Bruselu dne 23. ledna 2019. Předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Luca JAHIER

(1) Usnesení Evropského parlamentu o Světové obchodní organizaci: další postup, bod 9, 29. listopadu 2018 (2018/2084(INI)).

(2) Obchod pro všechny – Cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice.

(3) Share of LDCs in world trade (source: World Trade Statistical Review 2016, WTO, p 59)

(4) Regional agreements notified to the WTO (source: www.wto.org)

(5) Improving disciplines on subsidies notification (Zlepšení pravidel při oznamování subvencí), TN/RL/GEN/188, WTO, 2017.

(6) Viz stanovisko EHSV k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic do Evropské unie [COM (2017) 487 final – 2017/0224 (COD)], zpravodaj: Christian BÄUMLER DE-II), spoluzpravodaj: Gintaras MORKIS (LT-I), Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 94.

(7) Stanovisko EHSV k tématu Úmluva o zřízení mnohostranného soudu pro urovnávání sporů z investic, zpravodaj: Philippe de BUCK (BE-I), spoluzpravodajka: Tanja BUZEK (DE-II) (dosud nepublikováno v Úř. věst.).

(8) Společný nástroj k výkladu Komplexní hospodářské a obchodní dohody (CETA) mezi Kanadou a Evropskou unií a jejími členskými státy (http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/cs/pdf).

(9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

(10) Stanovisko EHSV k tématu Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě, zpravodaj: Christian Pirvulescu (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 209).

(11) Stanovisko EHSV k tématu Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě, zpravodaj: Christian Pirvulescu (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 209).

(12) Stanovisko EHSV k tématu Výměna a ochrana osobních údajů v globalizovaném světě, zpravodaj: Christian Pirvulescu (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 209).

(13) „Obě smluvní strany mohou přijmout a zachovat ochranná opatření, která považují za nezbytná, s cílem zajistit ochranu osobních údajů a soukromí, mimo jiné i prostřednictvím přijetí a uplatnění pravidel pro přeshraniční přenos osobních údajů. Žádné ustanovení této dohody neovlivní ochranu osobních údajů a soukromí, kterou nabízí příslušná ochranná opatření smluvních stran.“ http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156884.pdf.

(14) https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/graphs/eu-agrifood-trade.pdf.

(15) Stanovisko EHSV k tématu Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi, zpravodaj: Jonathan Peel (Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 20).

(16) Stanovisko EHSV k tématu Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi, zpravodaj: Jonathan Peel (Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 20).

(17) Stanovisko EHSV k tématu Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi, zpravodaj: Jonathan Peel (Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 20).

(18) Stanovisko EHSV k tématu Úloha zemědělství v mnohostranných, dvoustranných a regionálních obchodních jednáních s ohledem na ministerskou konferenci WTO v Nairobi, zpravodaj: Jonathan Peel (Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 20).

(19) https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/wts2018_e/wts2018_e.pdf.

(20) Stručné informace o politice Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization - Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance (Revitalizace mnohostranné správy v rámci Světové obchodní organizace – zpráva expertů na vysoké úrovni o budoucnosti světové správy obchodu), Bertelsmann Stiftung, 2018.

(21) Structure of the WTO (source: Revitalising Multilateral Governance at the World Trade Organization, Bertelsmann Stiftung, p. 54)

(22) Les trois réformes de l’OMC (Tři reformy WTO), Zaki Laïdi, Libération, 2003.

(23) Stanovisko EHSV k tématu Klíčová úloha obchodu a investic při plnění a provádění cílů udržitelného rozvoje, zpravodaj: Jonathan PEEL (UK-I), spoluzpravodaj: Christophe Quarez (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 27, bod 1.8.

(24) Např. zákon o povinnosti podniků v oblasti obezřetnosti ve Francii.

(25) Stanovisko EHSV k tématu Důstojná práce v rámci globálních dodavatelských řetězců, zpravodajka: Emmanuelle Butaud-Stubbs (Úř. věst. C 303, 19.8.2016).

(26) Článek 2 Pařížské dohody (UNFCCC).