ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.11.2

Velmi hrubý výpočet může přinést představu o velikosti tohoto problému a možnostech jeho řešení: Poptávka po elektrické energii roste v současnosti v EU o 1-2 % ročně. Cíl EU pro zvyšování výroby elektrické energie z obnovitelných energetických zdrojů znamená roční nárůst o méně než 1 %. Cíl navrhovaný pro energetickou účinnost by měl zredukovat roční nárůst o 1 %. Obnovitelné zdroje a účinnost by tak mohly kompenzovat růst poptávky a navíc by mohly případně nahradit existující kapacitu o mnoho méně než 1 % ročně. Životnost elektráren je 30-50 let, což teoreticky znamená, že musí dojít k náhradě v průměru o 3 % ročně. Mezinárodní energetická agentura (IEA) uvádí potřebu nových elektráren v EU v hodnotě více než 200 000 MW v průběhu příštích 20 let.
6.3

Výbor se domnívá, že tyto partnerské svazky by měly – na evropské i národní úrovni – začít co nejrychleji pracovat na vytváření podmínek k úspěšnému návratu ke konkurenční Evropě a že by měly zejména napomáhat k: — urychlení optimální organizace vnitřního trhu; — rozvíjení hospodářské unie po vzoru měnové unie; — zapojení všech dotčených subjektů do reforem; — zahájení inovačních iniciativ za tímto účelem, a to veřejných, soukromých a asociačních; — vyhodnocení pokroků těchto partnerství na následujících Jarních summitech.
4.1.1.8

Výbor doporučuje zavést politiky, jejichž cílem je podnikání nedramatizovat, což znamená omezit skutečné a domnělé překážky stojící mezi vedoucími podniků a ostatní společností. Moderní způsoby uspořádání organizace práce umožňují jednotlivcům pokusit se různými způsoby sehrát úlohu v hospodářské sféře a přejít od postavení námezdního pracovníka do úlohy samostatně výdělečně činné osoby nebo zaměstnavatele, a pak se poměrně snadno zase vrátit k činnosti závislé. Z tohoto důvodu by daleko větší počet lidí měl vnímat podnikání jako možné řešení v dlouhodobé nebo krátkodobé perspektivě. To s sebou přinese dvě výhody. Jednak to povzbudí více lidí k tmu, aby uvažovali o řízení podniku, který současně vlastní, jako o pozitivní možnosti, a přitom aby zároveň zlepšovali chování vůči vedoucím podniků ze strany rozsáhlé skupiny zainteresovaných subjektů. Při vytváření takového prostředí je třeba dbát na to, aby se registrace a rušení registrace podniku mohla odehrávat jen s minimem byrokratických procedur. Tato potřeba je zejména naléhavá v několika nových členských státech, o kterých víme, že administrativa spojená s přechodem z postavení osoby samostatně výdělečně činné do zaměstnaneckého poměru je mimořádně obtížná a byrokratické překážky jsou příliš velké.
1.3

Výbor byl požádán pouze o stanovisko k doporučení. Co se sdělení týká, EHSV si blahopřeje k přístupu Komise, která prohlašuje, že „zamýšlí [….] povolit, a to nejpozději při příští revizi Sdělení, vyšší pomoc, jestliže ovšem režimy pomoci vyhoví podmínkám obecné zákonnosti, stanoveným ve smlouvě, a zejména jestliže budou omezeny překážky bránící volnému pohybu pracovníků, věcí a služeb ve tomto odvětví v rámci ES“. EHSV si vyhrazuje možnost analyzovat výsledky studie o účincích současných systémů státní pomoci v tomto odvětví, aby mohl vyhodnotit jak jejich hospodářský, tak kulturní dopad, a tedy i ověřit, zda jsou současné mechanismy účinné, nebo zda by bylo vhodné hledat jiné nástroje.
4.3

Výbor se domnívá, že prodloužení požadované do 31. března 2005 nebude dostačující pro převedení směrnic do národních právních řádů. Z tohoto důvodu se navrhuje posunout toto prodloužení až do 31. července 2005.
2.9

Další dosti důležité výjimky se týkají malých podniků: šestnáct členských států (nové státy plus státy 2. vlny) mají právo přiznat osvobození od DPH i v případě, kdy jejich obchodní obrat překročí limity stanovené v Šesté směrnici. Výbor je v rozpacích: jestliže osvobození od DPH lze ospravedlnit v případě deseti nových členských států, není jasné, proč by mělo nadále platit u ostatních států, dvanáct let po jejich přijetí.
3.4.2

Ve stejném duchu je vzhledem k diagnóze neúčinnosti dosud používané praxe spolu s 60 nebo 70 prioritami bývalých textů navrhováno souběžně stanovit tři nebo čtyři priority vztahující se ke každé jednotlivé zemi a jednu společnou, která by představovala administrativní reformu. Aby by bylo možné brát větší zřetel na specifické podmínky členských států, mohla by Evropská unie navíc schválit pružnější a decentralizované způsoby řízení s tím, že by současně vyžadovala kompletní průhlednost a přesnost.
1.2

Proces technické normalizace kromě toho značnou měrou přispívá k realizaci vnitřního evropského trhu, která plně zohledňuje úctyhodný pokrok, jehož bylo v oblasti životního prostředí dosaženo: dává závazek stát se do roku 2010 nejvíce konkurenceschopnou ekonomikou na světě do souladu s rozvíjením udržitelného hospodářství, vytvářejícího nová a lepší pracovní místa, a to v kontextu rozšířené Evropy vyznačující se sílící hospodářskou a sociální soudržností, tak jak si to v Lisabonu v roce 2000 předsevzaly hlavy států a vlád Evropské unie.
3.8

Je na místě z tohoto hlediska zdůraznit, že jestliže je velmi potřebné na nadnárodní úrovni právně vymezit pojetí služeb obecného zájmu a služeb obecného hospodářského zájmu, nezdá se již tak nezbytné na stejném stupni definovat sociální služby, a to alespoň ze dvou důvodů: za prvé by tyto služby spadaly do rámce Společenství, jen pokud by poskytovateli přinášely hospodářský zisk, a za druhé by za tohoto předpokladu byly nutně zahrnuty do jednoho z výše uvedených pojmů.
3.6.1

První střednědobé hodnocení by umožnilo vzít v úvahu výsledky sérií programů a/nebo činností (neuvedených ve sdělení), které se blíží ke svému dokončení. Dále by usnadnilo rychlé hodnocení pokroku dosaženého během prvních dvou let. Tím by byl zajištěn pevný základ pro zahájení činností, které by byly financovány z nových dotací z rozpočtu na rok 2007.
3.4

Výbor bere na vědomí, že pět směrnic o rovnosti zacházení nebylo zahrnuto do přepracování, protože nemají společný jmenovatel (18). Jedná se o dvě směrnice o rodičovských právech, které byly vypracovány ve spolupráci se sdruženími zaměstnavatelů a zaměstnanců a nemá se za to, že spadají do oblasti rovných příležitostí, o směrnici o mateřské dovolené a právech kojících žen, která spadá do legislativy o bezpečnosti a zdraví veřejnosti, o směrnici o rovném zacházení v otázce sociálního zabezpečení a o směrnici o ochraně práv žen vykonávajících samostatnou výdělečnou činnost včetně zemědělské činnosti.
5.1

Návrh se zabývá dvěma typy pastí: smrtícími a zádržnými. Pokud se týká smrtících pastí, tak navržené standardy jasně nesplňují vědecká měřítka dohodnutá ve Společenství, která doporučují okamžitou smrt nebo maximálně přípustnou mezní dobu přežívání 30 sekund. Ve vztahu k pastím zádržným (pastím, které odchytávají živou zvěř) návrh neposkytuje specifikace týkající se pastí, ani definici účelů zadržování zvěře. Dále návrh postrádá jakékoliv standardy usmrcování zadržených zvířat. Znamená to, že následné usmrcení zvířete chyceného do zádržné pasti není nijak upraveno. Co více, návrh nebrání tomu, že přípustné metody odchytu mohou náhodně usmrtit nebo zadržet jiné živočišné druhy než je předpokládaný úlovek. Standardy odchytu by měly zajistit co nejúčinnější snížení pravděpodobnosti takových případů.
3.12

Společnosti dodávající kreditní karty, vyhledávače a provideři internetových služeb by nicméně měly provádět výběrové audity k vyhledání webových stránek nabízejících pedofilní nebo jiný kriminální obsah pomocí sledování klíčových slov a geografických oblastí. Výsledky by měly hlásit policii. Stejné techniky by se měly používat proti „zákazníkům“ odebírajícím „individuální“ dětskou pornografii nebo tzv. snuff movies (5) a platí kreditní kartou. V případě nutnosti by takové audity měly být nařízeny zákonem. Provozovatelé vyhledávačů by také měli ztížit surfujícím vyhledání dětské pornografie pomocí klíčových slov a frází.
4.6

Nástroje na podporu výzkumu. Za účelem jednoznačnějšího výkladu doporučení, které již Výbor předložil, by měly být aplikovány tyto zásady: — Počet nástrojů by měl být omezený. — Nástroje musí být dobře definovány, s jednoznačnými cíli. — Jejich použití by mělo být co nejjednodušší. — Měly by se zaměřit na přímou podporu činností výzkumu a vývoje a měly by zahrnovat výzkumné pracovníky. — Volbu jednoho nebo vice nástrojů by měli určovat pro příslušný plán nebo projekt žadatelé. Výběr nástroje by tedy neměl být vázán aspekty tématických priorit (18). Komise by zároveň měla žadatelům poskytnout radu a vysvětlit jim, proč jsou příslušné nástroje pro příslušná témata vhodnější. — Je třeba zajistit, aby všechny nástroje měly dostatečnou kontinuitu a zamezit tak neočekávané „změně paradigmat“. Dále je nutné omezit administrativní náklady všech zúčastněných. — Je třeba klást prioritu na udělení grantů nebo na Specifické cílené výzkumné projekty (SCVP) s důrazem na snadno přehledné a snadno řiditelné výzkumné projekty. V této souvislosti Výbor odkazuje na své dřívější návrhy a následné poznámky k malým a středním podnikům. Jedno doporučení, které je možné s ohledem na tyto zásady udělat, je rozšíření podpory sítě excelence od asistence při koordinačních činnostech až po přímou účast na výdajích na výzkum a vývoj (což je například již případ sdružení účastnících se Programu fúze Euroatomu).
4.4.2.2.

Čas strávený na pracovišti by se tak mohl využít například k tomu, že úplní nováčci budou přejímat nabyté zkušenosti, zejména skrze zřízený patronát, podporu a spoluprá,ci při školení (25) a systém střídavého vzdělávání. Všichni by tím získali: zaměstnanec dobrovolník by mohl pokračovat v hodnotné činnosti, podnik by si zachoval know how a mohl jím nakládat za pomoci školitele, a obecné zájmy pak růstem míry zaměstnávání.
1.9

Za účelem zajištění restrukturalizace odvětví cukru, již považuje za nutnou, navrhuje Komise umožnit volnou převoditelnost kvót na evropské úrovni. Zároveň uvádí možnost spolufinancování se členskými státy týkající se poskytnutí podpory ve výši 250 EUR na jednu tunu kvótovaného cukru těm výrobcům cukru, jimž by se nepodařilo převést své kvóty a kteří by upustili od výroby cukru. Cílem této podpory by bylo usnadnit výrobcům cukru dodržování jejich povinností v sociální oblasti a v oblasti obnovy životního prostředí.
2.6

Pokud by měl návrh Komise přes tyto výhrady získat podporu, bylo by administrativně velmi zatěžující a zásadně nespravedlivé, kdyby měly být příspěvky podle tohoto nařízení posuzovány podle ustanovení Smlouvy o státní pomoci. Bylo by proto vhodné uplatnit v návrhu Komise vynětí z notifikační procedury od samého počátku.
1.2

„Evropský trh s obranným vybavením (European Defence Equipment Market, EDEM)“ tvoří ve skutečnosti pouze část vnitřního trhu, která pokrývá specifický sektor. Zelená kniha si klade za cíl přispět k postupnému vytvoření evropského vnitřního trhu s obranným vybavením, který by byl více otevřený a transparentní a který by současně respektoval zvláštní povahu tohoto sektoru. V kontextu společné bezpečnostní a zahraniční politiky (SBZP) by to mělo vést k silnějšímu a konkurenceschopnějšímu obrannému průmyslu, větší efektivnosti nákladů a podpoře rozvoje vojenského potenciálu EU v rámci Evropské bezpečnostní obranné politiky (EBOP).
4.2

S ohledem na souvislost rozpočtového rámce EHSV doufá, že budou nové finanční perspektivy pro rozpočet Společenství přijaty co nejdříve. Výbor dále podporuje žádost Komise o speciální rozpočtovou položku pro program Galileo ve výši 1 mld. eur, která bude nezávislá na ostatních rozpočtových položkách. Komise dále doporučuje zvýšit tuto částku tak, aby se zajistil rozvoj a integrace programu EGNOS do programu Galileo. EHSV se domnívá, že by výzkumná činnost spojená s radiovým polohovacím družicovým systémem GNSS měla být také zahrnuta do a financována ze 7.rámcového programu RTD.
4.3

Zaměření na zhodnocení horizontálních soustřeďování: buď soustřeďování mezi konkurenčními nebo potenciálně si konkurujícími podniky. Takováto soustřeďování budou považována za nezákonná pouze tehdy, pokud by posilovala tržní moc podniků a tím poškozovala spotřebitele, zejména co se týče zvýšených cen, horší kvality výrobků nebo snížení výběru. A to nehledě na to, zda proti konkurenční prostředí vzniklo vytvořením nebo posílením jednoho jediného operátora s dominantním postavením nebo vytvořením oligopolu. Dopad takového soustřeďování bude nicméně hodnocen v souvislosti s tím, jak by to vypadalo na daném trhu, kdyby zde toto soustřeďování nebylo. To by mohlo také znamenat, že na příklad odkoupení podniku, který je na pokraji krachu by neospravedlnilo zásah Komise.
1.3

Bude stanovena finanční potřeba, která vyplývá ze zřízení, realizace a zachování sítě NATURA 2000. Komise však poukazuje na to, že konečná, přesná kalkulace v současné době ještě není k dispozici. V odhadu, který je Komisí v současné době považován za „spolehlivý“, se uvádějí roční náklady částkou 6,1 miliardy € (pro EU-25) (2). Zdůrazňuje se, že tento odhad „ještě může být a měl by být upřesněn“. K tomu se vyzývají zejména ty členské státy, do jejichž kompetence nakonec spadá také vyžádání prostředků pro spolufinancování.
4.3

Za účelem výběru vhodných opatření ke zlepšení protipovodňové ochrany by měla být vypracována vhodná vodítka a kritéria: — Na základě zlepšení protipovodňové ochrany nesmí dojít ke zhoršení situace na jiných místech (např. zvýšení odtoku, stavu vody nebo zrychlení záplavové vlny v dolním toku řeky); — Pokud možno by se měla ve smyslu trvale udržitelného rozvoje dávat přednost opatření k obnovení spádových oblastí povodí a ekologická opatření k lepší, ekologicky neškodné plošné retenci záplav („lepší voda do šíře než do výše“) před zřizováním technických ochranných opatření; — Pokud možno by se měla upřednostňovat opatření, u nichž lze očekávat pozitivní synergie s jinými cíli trvale udržitelného rozvoje (např. Evropské rámcové vodní směrnice o kvalitě spodních a povrchových vod)
2.4

Obecný režim by byl otevřený všem zemím vyjma těch, jež Světová banka zařadila během tří po sobě jdoucích let jako země s vysokými příjmy a kde pět největších odvětví vývozu do Společenství, na nějž se vztahují všeobecné celní preference, představuje méně než 75 % celkového vývozu z této země do Společenství, na nějž se vztahují všeobecné celní preference. Poté, co navrhované nařízení nabyde účinnosti, by jakékoli takovéto země, jež jsou v současnosti podle systému všeobecných celních preferencí zvýhodněné, byly ze systémy vyřazeny. Ze seznamu zvýhodněných zemí by byly vyřazeny i ty zvýhodněné země, které mají rovněž prospěch z obchodní dohody se Společenstvím pokrývající minimálně všechny preference, jež stávající systém dané zemi poskytuje.
5.4

K této otázce si Výbor přeje předložit několik úvah, kterými by doplnil a vyjasnil to, co bylo řečeno ve výše uvedeném odstavci 4.3.2. Zatímco je podle jeho názoru možné díky koncentraci obdobných organizací na přeshraničním základě dosáhnout úspor z rozsahu a zjednodušení postupů, koncentrace rozdílných činností v jednom jediném subjektu by měla tendenci vést k vytváření obrovských hybridních struktur. Kontrolní orgány, které jsou v úzkém kontaktu s orgány činnými v oblasti hospodářské soutěže, mají ověřit, zda tato skutečnost nepředstavuje hrozbu pro přežití menších podniků. Na druhé straně, i když by to bylo pouze ze strachu o transparentnost, trh by měl být v tom stavu, aby věděl „kdo dělá co“.
4.4

Sedmá zásada, „respektovat rozmanitost služeb a situací“, „nicméně neznamená, že by nebylo zapotřebí zajistit jednotný přístupu Společenství k jednotlivým odvětvím nebo že by vypracování společných koncepcí platných pro několik odvětví bylo zbytečné“. Navrhovaný směr spočívá v tom, aby Komise přezkoumala proveditelnost a potřebnost rámcového zákona o všeobecně prospěšných službách při vstupu ústavní smlouvy v platnost a do konce roku 2005 předložila zprávu. Bílá kniha tedy nevyslyšela požadavek EHSV a mnoha evropských subjektů o vypracování rámcové směrnice (viz Stanovisko EHSV k „Zelené knize o všeobecně prospěšných službách“ – Úř. věst. C 80 z 30.3.2004). Přesto se zdá, že je naléhavé konsolidovat VPS jako celek, včetně specifických všeobecně prospěšných sociálních a zdravotních služeb, a to ve vztahu k i právu, v oblasti financování, prosazování zásady subsidiarity nebo místa v evropské integraci.
4.1.2

Různé aspekty týkající se ochrany nezletilých zmíněné v nedávném stanovisku EHSV k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o založení víceletého programu Společenství pro podporu bezpečnějšího používání internetu (20) by měly být brány jako užitečná doporučení pro členské státy, která by měla být zahrnuta do tohoto návrhu doporučení, zejména i: a) lepší vzdělávání a školení o prostředcích pro bezpečnější používání internetu; b) činit poskytovatele internetových služeb odpovědnými za obsah a uložit jim povinnost, aby se bezodkladně řídili každým rozhodnutím legitimního orgánu ukládajícím zastavení vysílání nezákonných, škodlivých či nebezpečných programů nebo obsahu; c) povzbuzování a podpory zavádění horkých linek, filtrovacích technik, ratingu obsahu a opatření proti spamu a spimu; d) zodpovědnost autorů softwaru pro přístup na internet a operačních systémů serverů za ochranu prodaných systémů proti napadení viry a také jejich povinnost poskytovat jednoduché a snadno dostupné antivirové programy; e) zřízení systémů, které by identifikovaly a poskytovaly informace o škodlivém a nebezpečném obsahu a odstraňovaly veškerý rasistický a xenofobní obsah nebo obsah podporující zločin, násilí nebo nenávist.
3.9.1

Průhlednost by měla – jak již zamýšlí článek 26 odstavec 3 návrhu směrnice – panovat také v oblasti tvorby a výpočtu cen. Zde Výbor považuje za vhodné zvážit, že by průhlednost cen nebyla vytvořena pouze vůči spotřebiteli na základě dotazu (business to consumer), nýbrž by měla být zajištěna na základě nevyžádaného sdělení při udělení zakázky. Tato průhlednost by mohla být pro spotřebitele dosažena například prostřednictvím smluvních poplatkových a nákladových řádů EU. Od této úpravy lze upustit případně pro vztah „business to business“.
1.2

První železniční balíček (nazývaný také infrastrukturní balíček) vstoupil v platnost dne 15. března 2004 a do vnitrostátních právních předpisů měl být proveden do 15. března 2003. Skládá se z těchto prvků: — změna směrnice 91/440/EHS, včetně volného přístupu mezinárodní železniční nákladní dopravy na trh v transevropské síti železniční nákladní dopravy do 15. března 2003 a liberalizace veškeré mezinárodní železniční nákladní dopravy do 15. března 2008 (1); — rozšíření oblasti působnosti směrnice o evropské licenci pro železniční podniky (změna směrnice 95/18/ES) (2); — harmonizace předpisů o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (nahrazení směrnice 95/19/ES) (3).
5.11.6

I když by totiž výše uvedený hypotetický polský spotřebitel obdržel evropský platební rozkaz ve své mateřštině, jakým jazykem by měl podat žalobní odpověď? Kdo by ji přeložil z polštiny do italštiny? Pokud tento spotřebitel naopak neobdrží platební oznámení v polštině, mohl by je, právně řečeno, odmítnout přijmout. Jakákoliv situace této povahy by mohla vytvářet překážky, které by snižovaly rychlost postupu evropského platebního rozkazu.
8.14

Evropský hospodářský a sociální výbor se domnívá, že za koordinaci výzkumu v rozsáhlé oblasti nanověd (oblasti, v níž by měl základní výzkum rozhodně spadat do způsobilosti „European Research Council“ ESR, což ještě musí být ustanoveno) by měla nést odpovědnost Komise, která ve vzájemné dohodě s Parlamentem a Radou může zabezpečit evropské veřejnosti co nejvyšší možnou přidanou hodnotu a mimo jiné širší, dalekosáhlejší a zacílenější využívání výsledků výzkumu.
3.4

Jak bylo popsáno v preambuli, toto stanovisko bylo vypracováno v souvislosti se stanoviskem EHSV k všeobecným ustanovením (7). Tento dokument se podrobně vyjadřuje ke kontextu a potřebě posílit zapojení sociálních a ekonomických partnerů (8). Sociální partneři a ostatní zainteresované organizace občanské společnosti by měli být zapojeni do všech fází rozvoje a provádění programů a mít plná práva v monitorovacích výborech. Toto stanovisko rovněž zastává názor, že by Komise měla podporovat účinné partnerství. Výbor je toho názoru, že rozhodnutí těchto partnerství, mají-li být co nejúčinnější, by měla být respektována. Toto stanovisko rovněž představuje názor Výboru vzhledem k novým prioritám (9), které jsou nezbytné, aby bylo možné reagovat na výzvy způsobené rozšířením. Stanovisko odráží ty priority, které se týkají zvláštních ustanovení Evropského fondu pro regionální rozvoj. Výbor vždy vyjadřoval svůj obecný názor, že by měly existovat dostatečné zdroje vyčleněné pro politiku soudržnosti za účelem dosažení jejích cílů. Navíc existují body, které se týkají jak „starých“, tak „nových“ členských států.
3.5.3

Výběr způsobilých regionů: EHSV zásadně nesouhlasí s tím, aby Komise přenechala členským státům výběr regionů, které mohou využívat dotací ze strukturálních fondů. EHSV má za to, že tento výběr musí probíhat za účasti členského státu a Komise. V tomto ohledu by měla být věnována zvláštní pozornost regionům se strukturálním nebo přírodním znevýhodněním, v jejichž případě by bylo vhodné, aby Komise byla velmi úzce zapojena do jejich výběru a zajistila tak rovnoprávné zacházení v evropském měřítku. Například by nebylo správné, kdyby byl nějaký ostrov prohlášen v jedné zemi za způsobilý a sousední ostrov se stejnými charakteristickými rysy v jiném členském státě za nezpůsobilý. Občané by si pak mohli oprávněně klást otázku, jak to vlastně s tou evropskou dimenzí a soudržností je.
3.5

Návrh též zdůrazňuje některé obecné obtíže při porozumění a dodržování stávajících právních předpisů EU co se týče takzvaných „látek“. Řada těchto „látek“, jež jsou zde uvedeny a jsou na seznamu „existujících látek“ EINECS (European Inventory of Existing Chemical Substances, Evropský seznam existujících chemických látek), jsou řádně klasifikovány jako látky UVCB (Unknown or Variable compositions, Complex reaction products and Biological materials, neznámé nebo nestálé sloučeniny, zplodiny s komplexními reakcemi, biologické látky), tj. komplexní směsi se známým či neznámým složením, jejichž definice je uvedena v disertaci publikované v roce 1999, na níž též odkazuje Příručka rozhodnutí pro provádění šesté a sedmé novely směrnice 67/548/EHS (Manual of Decisions for Implementation of the Sixth and Seventh Amendments to Directive 67/548/EEC) v poznámce pod čarou na straně 18, kterou v roce 2002 vydal Evropský výbor pro chemické látky (European Chemicals Bureau). Jistě se v obecném smyslu slova nejedná o jednoduché látky a navíc jsou v současné době v tomto konkrétním případě málokdy v prodeji. To potvrzuje názor Komise, která se v souvislosti s první publikací seznamu EINECS vyjádřila, že „EINECS zčtyřnásobil odhad počtu látek, které jsou komercializovatelné“, což znamená, že ve skutečnosti se v široké míře na trhu vyskytovalo přibližně 25 000„látek“. Některé z těchto látek byly pravděpodobně nahrazeny přibližně 5000 „novými látkami“ zaregistrovanými ELINCS a to s obdobnými problémy definice a identifikace, což celkově představuje 30 000 látek, které se v roce 2005 ve skutečnosti komercializují. To je pravděpodobnější než často uváděný počet 100 000, ale přetrvává otázka přístupu veřejnosti a odborníků k již nashromážděným údajům (které však nejsou pravidelně aktualizovány), alespoň k polovině z nich, jakož i problém pro kompetentní orgány členských států při určování, zda je látka „existující“ nebo „nová“ a pokud ano, jaký regulativní postup by se měl dodržet.