Akce programu by měly sloužit k tomu, aby přiměřeným způsobem reagovaly na selhání trhu nebo neoptimální investiční situace, aniž by docházelo k duplikování nebo vytlačení soukromého financování, a měly by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Tím se zajistí jednotnost akcí programu a pravidel EU pro státní podporu a zabrání nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

Návrh je rovněž plně v souladu s přístupem uplatňovaným v rámci procesu evropského semestru koordinace hospodářské politiky. Tato propojení by měla být zachována a posílena, a to v návaznosti na příslušné příspěvky již poskytnuté v rámci programu Horizont 2020 na podporu strukturálních reforem s cílem zlepšit kvalitu a účinnost vnitrostátních výzkumných a inovačních systémů na třech úrovních: za prvé, prostřednictvím značných investic do vědeckého a technologického výzkumu a inovací; za druhé tím, že podnikatelské prostředí bude vstřícnější vůči inovacím a méně skeptické vůči rizikům; a za třetí tím, že zajistí, aby evropští občané získali podporu během rychlého a pro některé neklidného přechodu poháněného inovacemi, digitalizací a globálními megatrendy, jako je například umělá inteligence a oběhové hospodářství.

Rámcový program je klíčový program Unie na podporu výzkumu a inovací od konceptu až po zavedení na trh. Jeho cílem je doplnit vnitrostátní a regionální financování. Rámcový program již poskytl jedinečnou evropskou přidanou hodnotu v podobě podpory konkurence a spolupráce pro nejlepší vědecké poznatky a inovace na celém kontinentu. V důsledku toho došlo k vědeckým průlomům, zostřené konkurenceschopnosti a řešení společenských výzev. Nově navrhovaný rámcový program Horizont Evropa bude usilovat o ještě větší vliv, než jaký měl současný program Horizont 2020, který je široce uznávaným přínosem k dosažení evropských cílů. Rychle se vyvíjející povaha výzkumu a inovací v kontextu globální konkurence činí veřejnou podporu výzkumu a inovací důležitější než kdy jindy, a to zejména na úrovni Unie, kde její přidaná hodnota je nesporná. Tento návrh je plně v souladu s agendou Komise pro výzkum a inovace, včetně hlavního cíle investovat 3 % HDP Unie do výzkumu a vývoje, jakož i se sdělením „Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace – šance Evropy utvářet svoji budoucnost“ (příspěvek Evropské komise k neformálnímu setkání vedoucích představitelů ve dnech 16.–17. května 2018).

Opatření na úrovni Unie umožní nadnárodní spolupráci a celosvětovou soutěž pro zajištění výběru nejlepších návrhů. To zvyšuje úrovně excelence a zajišťuje viditelnost předního výzkumu a inovací, ale zároveň podporuje nadnárodní mobilitu a přitahuje ty nejlepší talenty. Program na úrovni Unie má nejlepší předpoklady pro to, aby na sebe vzal vysoce rizikový a dlouhodobý výzkum a inovace, tím sdílel riziko a vytvářel šířku záběru a úspory z rozsahu, kterých by jinak nebylo možné dosáhnout. Bude usilovat o propojení s vnitrostátními iniciativami, a to zejména v oblasti inovací.

·Občané by měli být více zapojeni do rámcového programu;

Tyto dopady znamenají, že potenciální náklady na ukončení unijního programu pro výzkum a inovace (tj. náklady vyplývající z neexistence společného evropského postupu) jsou významné. Ukončení programu by mohlo vést ke snížení konkurenceschopnosti a růstu (ztráta HDP ve výši až 720 miliard EUR po dobu 25 let), prudkému snížení soukromých a vnitrostátních investic, které jsou v současné době mobilizovány společnými investicemi na unijní úrovni a značným ztrátám v oblasti sociálních, environmentálních a ekonomických dopadů.

·pozitivní účinky na růst, obchod a investiční toky a na vytváření kvalitních pracovních míst a mezinárodní mobilitu výzkumných pracovníků v rámci Evropského výzkumného prostoru. Předpokládá se, že program po dobu 25 let zvýší HDP v průměru o 0,08 % až 0,19 %, což znamená, že každé investované euro může za stejné období potenciálně generovat výnos až 11 eur HDP. Dále se očekává, že v „investiční fázi“ (2021–2027) unijní investice do výzkumu a inovací dle odhadů přímo vytvoří až 100 000 pracovních míst v oblasti výzkumných a inovačních činností. Hospodářská činnost na základě programu by mohla podpořit nepřímý zisk ve výši až 200 000 pracovních míst v období 2027–2036, z čehož 40 % budou vysoce kvalifikovaná pracovní místa,

Komise externí odborné konzultace široce zohlednila. To se týká zejména doporučení a závěrů skupiny na vysoké úrovni pod vedením Pascala Lamy, které byly předloženy ve zprávě „LAB – FAB – APP: Investování do budoucnosti Evropy, jakou chceme, zpráva nezávislé skupiny na vysoké úrovni pro maximalizaci dopadu výzkumných a inovačních programů EU“, která byla přijata v červenci 2017.

Údaje o řízení a provádění pro všechny části programu a všechny mechanismy realizace budou i nadále shromažďovány v téměř reálném čase. Tyto údaje budou shromažďovány centrálně řízeným a harmonizovaným způsobem. Budou i nadále veřejně dostupné na vyhrazeném on-line portálu v téměř reálném čase umožňujícím stažení částí programu, typů opatření a typů organizací (včetně specifických údajů pro malé a střední podniky). Součástí toho budou mimo jiné návrhy, žádosti, příspěvky a projekty (počet, kvalita, příspěvek Unie atd.); míra úspěšnosti; profily hodnotitelů, žadatelů a účastníků (zčásti na základě jednoznačných identifikačních kódů, včetně země, pohlaví, obratu, úlohy v projektu atd.); provádění (včetně doby nutné pro udělení grantu, chybovosti, míry spokojenosti a míry rizika atd.); činnosti spojené s komunikací, šířením a využíváním; a přínos pro cíle Unie v oblasti klimatu a životního prostředí. V zájmu lepšího sledování investic do společnosti založené na znalostech mohou být informace o finančních prostředcích Unie přidělených na využívání a zavádění výsledků výzkumu a inovací, a to zejména z rámcových programů, shromažďovány v průběhu realizace programů.

Hodnocení se budou provádět v souladu s body 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016, v níž všechny tři orgány potvrdily, že hodnocení stávajících právních předpisů a politiky by měla sloužit jako základ pro posouzení dopadů možností pro další činnost. Tato hodnocení posoudí dopady programu v praxi na základě programových ukazatelů/cílů a podrobná analýza míry, do jaké lze program považovat za relevantní, účinný a efektivní, poskytuje dostatečnou přidanou hodnotu Unie a je v souladu s dalšími politikami Unie. Budou obsahovat poučení s cílem určit případné nedostatky/problémy nebo potenciál k dalšímu zlepšování opatření nebo jejich výsledků a napomohou maximalizaci jejich využití/dopadu.

Zatímco inovace budou podporovány v rámci celého programu, třetí pilíř „Otevřené inovace“ se zaměří především na zvyšování průlomových a trh vytvářejících inovací zřízením Evropské rady pro inovace, bude podporovat zlepšení evropských ekosystémů inovací a soustavnou podporu Evropskému inovačnímu a technologickému institutu (dále jen „EIT“). Evropská rada pro inovace bude nabízet jednotné kontaktní místo pro inovátory s vysokým potenciálem. Činnosti budou definovány především „zdola nahoru“. To by mělo výrazně zjednodušit a zefektivnit současnou podporu a vyplnit všechny mezery mezi financováním prostřednictvím grantů v dalších částech programu Horizont Evropa a finančními nástroji InvestEU. Podpora bude poskytována také na spolupráci s vnitrostátními a regionálními inovačními agenturami a na spolupráci mezi nimi, ale i jakýmikoli jinými veřejnými nebo soukromými a obecnými nebo odvětvovými aktéry evropských inovací.

Druhý pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ se bude zabývat společenskými výzvami a průmyslovými technologiemi a posilovat přístup „shora dolů“ usilující o řešení výzev a příležitostí týkajících se unijních a globálních politik a konkurenceschopnosti, jež jsou zařazeny do pěti skupin („zdraví“; „společnost podporující začlenění a poskytující jistoty“; „digitální oblast a průmysl“; „klima, energetika a mobilita“; „potraviny a přírodní zdroje“), a to v souladu s unijními a globálními prioritami politiky (cíle udržitelného rozvoje), přičemž spolupráce a konkurenceschopnost představují klíčové hybné síly. Zařazení do skupin, z nichž každá má určitý počet oblastí intervence, má podněcovat mezioborovou, meziodvětvovou, mezipolitickou a mezinárodní spolupráci, čímž se dosáhne většího dopadu a lepšího využití inovačního potenciálu, který je často největší na rozmezí několika oborů a odvětví.

První pilíř „Otevřená věda“ zajistí silnou kontinuitu s programem Horizont 2020 při podpoře vynikající vědy v rámci přístupu zdola nahoru s cílem posílit vedoucí postavení Unie v oblasti vědy, rozvoj vysoce kvalitních znalostí a dovednosti, a to prostřednictvím Evropské rady pro výzkum, akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a výzkumných infrastruktur. Zásady a postupy otevřené vědy budou začleněny do celého programu.

·Předpokládá se širší křížové spoléhání se na audity a hodnocení, a to i s dalšími programy Unie. Prostřednictvím dalšího slaďování pravidel by se tak měla snížit administrativní zátěž příjemců finančních prostředků Unie. Pravidla výslovně stanoví křížové spoléhání se tím, že zvažují i další prvky jistoty, což vede k potřebě menšího počtu finančních auditů příjemců, kteří mají kladné výsledky auditů systémů. Kromě toho může být křížové spoléhání se součástí podmínek pro zrušení povinnosti příjemců předkládat osvědčení o účetní závěrce.

Evropský inovační a technologický institut se především prostřednictvím jeho znalostních a inovačních společenství zaměří na posílení inovačních ekosystémů, které řeší globální výzvy, a to tím, že podpoří začleňování podniků, výzkumu, vysokoškolského vzdělávání a podnikání. Zatímco zaměření EIT na inovační ekosystémy přirozeně zapadá do pilíře „Otevřené inovace“ v rámci programu Horizont Evropa, povaha křížových pilířů EIT může přinést dodatečný cílený přístup ke globálním výzvám zdůrazněným v programu. Návrhy týkající se budoucích znalostních a inovačních společenství EIT v souladu s nařízení o EIT budou uvedeny ve strategickém programu inovací EIT a budou zohledňovat výsledky procesu strategického plánování a priority pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“.

(9)Výzkumné činnosti prováděné v rámci pilíře „otevřená věda“ by měly být stanoveny podle potřeb a možností vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence.

(8)Program by měl udržovat vyvážený přístup mezi financováním zdola nahoru (orientovaným na badatele nebo inovátora) a shora dolů (stanovené strategicky definovanými prioritami), v závislosti na povaze zapojených výzkumných a inovačních společenství, typech a účelu prováděných činností a dopadech, o které se usiluje. Kombinace těchto faktorů by měla určit volbu přístupu k příslušným částem programu, z nichž všechny přispívají ke všem obecných a specifickým cílům programu.

(6)Koncepce a návrh programu by měly reagovat na potřebu vytvoření kritického množství podporovaných činností v celé Unii a prostřednictvím mezinárodní spolupráce v souladu s cíli udržitelného rozvoje OSN. Provádění programu by mělo posílit sledování tohoto cíle.

(5)Otevřená věda, včetně otevřeného přístupu k vědeckým publikacím a údajům z výzkumu, může zvýšit kvalitu, dopad a přínosy vědy a urychlit pokrok znalostí tím, že bude spolehlivější, účinnější a přesnější, srozumitelnější pro společnost a citlivá vůči společenským výzvám. Měla by být stanovena ustanovení k zajištění toho, aby příjemci poskytovali otevřený přístup ke vzájemně hodnoceným vědeckým publikacím, údajům z výzkumu a dalším výstupům z výzkumu otevřeným a nediskriminačním způsobem, zdarma a co nejdříve v procesu šíření výsledků, a umožnili jejich co možná nejširší použití a opětovné použití. Větší důraz by měl být kladen zejména na odpovědnou správu údajů z výzkumu, která by měla být v souladu se zásadami FAIR - „dohledatelnost“, „dostupnost“, „interoperabilita“ a „znovupoužitelnost“, a to zejména prostřednictvím začleňování plánů správy údajů. Příjemci by případně měli využívat možností, které nabízí Evropský cloud pro otevřenou vědu a dodržovat další zásady a postupy pro otevřenou vědu.

(4)Otevřená věda, otevřené inovace, otevřenost světu tvoří obecné zásady, které by měly zajistit excelenci a dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací. Měly by být dodržovány při provádění programu, zejména pokud jde o strategické plánování s ohledem na pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“.

(3)Podpora výzkumných a inovačních činností nezbytné k napomáhání realizaci cílů politiky Unie by měla zohlednit zásadu pro inovace, která je předložena ve sdělení Komise ze dne 15. května 2018 „A renewed European Agenda for Research and Innovation - Europe's chance to shape its future“ (Obnovená evropská agenda pro výzkum a inovace - šance Evropy utvářet svou budoucnost) (COM(2018)306).

(2)V rámci přinášení vědeckého, ekonomického a společenského dopadu v zájmu tohoto obecného cíle by Unie měla investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím programu Horizont Evropa – rámcového programu pro výzkum a inovace na období 2021–2027 („program“) s cílem podporovat vytváření a rozšiřování vysoce kvalitních znalostí a technologií, posilovat dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie, podporovat zavádění inovativních řešení v průmyslu a společnosti s cílem zabývat se globálními výzvami a podporovat konkurenceschopnost průmyslu; podporovat všechny formy inovací, včetně průlomových inovací, a posilovat uvádění inovativních řešení na trh; optimalizovat uskutečňování těchto investic pro zvyšování dopadu v rámci posíleného Evropského výzkumného prostoru.

(10)Měl by být zaveden pilíř „Gobální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ prostřednictvím klastrů výzkumných a inovačních činností, s cílem maximalizovat začlenění napříč příslušných pracovních oblastí při zajištění vysoké a udržitelné úrovně dopadu ve vztahu k vynaloženým zdrojům. Bude podporovat mezioborovou, meziodvětvovou, mezipolitickou a přeshraniční spolupráci v zájmu cílů udržitelného rozvoje OSN a konkurenceschopnosti odvětví Unie.

(11)Plné zapojení průmyslu do programu na všech úrovních od jednotlivého podnikatele a malých a středních podniků až po velké podniky by mělo být jedním z hlavních kanálů, jejichž prostřednictvím budou realizovány cíle programu, zejména směrem k vytvoření udržitelných pracovních míst a růstu. Průmysl by měl přispívat k perspektivám a prioritám stanoveným prostřednictvím procesu strategického plánování, které by měly podporovat rozvoj pracovních programů. Takové zapojení průmyslu by se mělo vztahovat na akce podporované na úrovni přinejmenším srovnatelné s akcemi v rámci předchozího rámcového programu Horizont 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (Horizont 2020).

(12)Je důležité podporovat průmysl, aby zůstal nebo se stal světovým vůdcem v oblasti inovací, digitalizace a dekarbonizace, zejména prostřednictvím investic do klíčových technologií, o něž se opírá podnikání zítřka. Opatření v rámci programu by měla být využívána k tomu, aby přiměřeně řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, aniž by zdvojovala nebo vytlačovala soukromé financování, a měla by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. Tím se zajistí jednotnost opatření programu a pravidel EU pro státní podporu a zabrání nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

(13)Program by měl podporovat výzkum a inovace integrovaným způsobem, při respektování všech příslušných ustanovení Světové obchodní organizace. Koncepce výzkumu, včetně experimentálního vývoje, by měla být použita v souladu s manuálem Frascati Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, zatímco koncepce inovací by měla být použita v souladu s manuálem Oslo Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Eurostatu, na základě širokého přístupu, který se vztahuje na sociální inovace. Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se úrovně technologické připravenosti by měly, stejně jako v předchozím rámcovém programu Horizont 2020, být nadále zohledňovány při klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací, a vymezení typů akcí dostupných ve výzvách k předkládání návrhů. Granty by v zásadě neměly být udělovány na akce, kde činnosti překračují rámec TRL 8. Pracovní program pro danou výzvu v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ by mohl povolit granty pro validaci výrobků ve velkém měřítku a jejich replikaci na trhu.

(14)Sdělení Komise o průběžném hodnocení programu Horizont 2020 (COM(2018) 2 final) poskytlo soubor doporučení pro tento program, včetně pravidel pro účast na tomto programu a šíření jeho výsledků, a to na základě poučení z předchozího programu i příspěvku od orgánů EU a zúčastněných stran. Tato doporučení zahrnují ambicióznější investování s cílem dosáhnout kritického množství a maximalizovat dopad; podporovat průlomové inovace; stanovit priority pro investice Unie do výzkumu a inovací v oblastech vysoké přidané hodnoty, zejména prostřednictvím zaměření na mise, zapojení občanů a široké komunikace; racionalizovat strukturu financování Unie, včetně modernizace rozsahu iniciativ partnerství a režimů spolufinancování; rozvoj větší a konkrétní součinnosti mezi různými finančními nástroji Unie, zejména s cílem pomoci mobilizovat nedostatečně využitý potenciál výzkumu a inovací v celé Unii; posílit mezinárodní spolupráci a posílit otevřenost pro účast třetích zemí; a pokračovat ve zjednodušování na základě zkušenosti z provádění programu Horizont 2020.

(15)Program by měl usilovat o součinnost s dalšími programy Unie, od jejich návrhu a strategického plánování, po výběr projektů, řízení, komunikaci, šíření a využívání výsledků, po monitorování, auditování a řízení. Aby se zabránilo překrývání a duplikaci a zvýšil se pákový efekt financování Unie, lze použít převody z jiných programů Unie na činnosti programu Horizont Evropa. V těchto případech se budou řídit pravidly programu Horizont Evropa.

(16)Za účelem dosažení největšího možného dopadu financování Unie a nejefektivnějšího příspěvku k dosažení cílů politiky Unie, by měl program vstoupit do evropských partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Mezi takové partnery patří průmysl, výzkumné organizace, subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni a organizace občanské společnosti, jako jsou nadace, které podporují a/nebo provádějí výzkum a inovace, za předpokladu, že požadovaných dopadů lze dosáhnout efektivněji ve spolupráci než ze strany samotné Unie.

(17)Program by měl posílit spolupráci mezi evropskými partnerstvími a partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru na mezinárodní úrovni, včetně spojení výzkumných a inovačních programů a přeshraničních investic v oblasti výzkumu a inovací přinášející vzájemné prospěchy pro občany a podniky, a současně zajistit, aby EU mohla obhájit své zájmy ve strategických oblastech.

(18)Společné výzkumné středisko by mělo politikám Unie poskytovat vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky v průběhu celého cyklu politiky. Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružným, efektivním a transparentním způsobem, s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a potřebám politik Unie a se zajištěním ochrany finančních zájmů Unie. Společné výzkumné středisko by mělo nadále vytvářet dodatečné zdroje.

(19)Pilíř „otevřené inovace“ by měl zavést řadu opatření pro integrovanou podporu na potřeby podnikatelů a podnikání, jejichž cílem je realizovat a urychlit průlomové inovace pro rychlý růst trhu. To by mělo přilákat inovativní společnosti, které mají potenciál pro zvyšování jejich kapacit na mezinárodní a unijní úrovni, a nabízejí rychlé, pružné granty a spoluinvestování, včetně soukromých investorů. Tyto cíle by měly být plněny zřízením Evropské rady pro inovace (ERI). Tento pilíř by měl také podporovat Evropský inovační a technologický institut (EIT) a evropské inovační ekosystémy jako celek, zejména prostřednictvím partnerství spolufinancování s národními a regionálními aktéry na podporu inovací.

(20)Cíle politiky v rámci tohoto programu budou řešeny také prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci nástrojů pro politiky fondu InvestEU. Finanční podpora by měla být použita k řešení selhání trhu nebo neoptimálních situací v investicích, přiměřeným způsobem a akce by neměla duplikovat nebo vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít jasnou evropskou přidanou hodnotu.

(21)ERI prostřednictvím svých nástrojů – Pathfinder a Accelerator – by se měla zaměřit na určení, rozvoj a zavádění průlomových, trh vytvářejících inovací a podporování jejich rychlého zvyšování na unijní a mezinárodní úroveň. Prostřednictvím soudržné a modernizované podpory na průlomové inovace by ERI měla zaplnit současné vakuum v oblasti veřejné podpory a soukromých investic pro průlomové inovace. Nástroje ERI vyžadují specializované právní a řídicí funkce s cílem odrážet její cíle, zejména činnosti zavádění na trh.

(22)Prostřednictvím kombinovaného financování ERI by nástroj Accelerator měl překlenout „údolí smrti“ mezi výzkumem, předběžným uváděním výrobků na trh a zvyšováním kapacit společností. Zejména by měl nástroj Accelerator poskytovat podporu operacím, které představují taková technologická nebo tržní rizika, že nejsou považovány za financovatelné a nemohou mobilizovat významné investice z trhu, a tudíž doplňovat program InvestEU zavedený nařízením …..

(23)EIT by se měl, primárně svými znalostními a inovačními společenstvími, zaměřit na posílení inovačních ekosystémů, které řeší globální výzvy, tím, že podpoří začlenění podniků, výzkumu, vysokoškolského vzdělávání a podnikání. EIT by měl podporovat inovace v oblasti své činnosti a měl by podporovat začlenění vysokoškolského vzdělávání v rámci inovačního ekosystému, a to zejména: podněcováním podnikatelského vzdělávání, podporou pevné neoborové spolupráce mezi průmyslem a univerzitním prostředím; a určením případných dovedností pro budoucí inovátory k řešení globálních výzev, což zahrnuje pokročilé digitální a inovační dovednosti. Režimy podpory poskytované EIT by měly přinášet prospěch příjemcům ERI, přičemž začínající podniky vznikající ze znalostních a inovačních společenství EIT by měly mít přístup k akcím ERI. Zatímco zaměření EIT na inovační ekosystémy by mělo přirozeně zapadat do pilíře „Otevřené inovace“, plánování jeho znalostních a inovačních společenství by mělo být sladěno prostřednictvím procesu strategického plánování s pilířem „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“.

(24) Zajištění a zachování rovných podmínek pro společnosti, které soutěží na daném trhu, by mělo být klíčovým požadavkem na vzkvétání průlomových nebo zlomových inovací, což umožňuje zejména malým a středním inovátorům sklízet plody svých investic a získat tržní podíl.

(25)Program by měl podporovat a začleňovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a iniciativami založenými na společném zájmu, vzájemném prospěchu a globálních závazcích k provádění cílů udržitelného rozvoje OSN. Mezinárodní spolupráce by se měla zaměřit na posílení výzkumné a inovační excelence Unie, přitažlivosti a hospodářské a průmyslové konkurenceschopnosti, řešení globálních výzev, které jsou zakotveny v cílech udržitelného rozvoje OSN, a na podporu vnějších politik Unie. Přístup obecné otevřenosti pro mezinárodní účast a akce cílené mezinárodní spolupráce by měl být dodržován, mimo jiné prostřednictvím odpovídající způsobilosti pro financování subjektů usazených v zemích s nízkými až střednímu příjmy. Současně by mělo být podporováno přidružení třetích zemí k programu.

(26)S cílem prohloubit vztah mezi vědou a společností a maximalizovat přínosy jejich interakcí by program měl zapojit občany a organizace občanské společnosti do společného koncipování a spoluvytváření odpovědných výzkumných a inovačních programů a jejich obsahu, podpory vědeckého vzdělávání, zpřístupňování vědeckých poznatků veřejnosti, a usnadňování účasti občanů a organizací občanské společnosti na jeho činnostech. Měl by tak učinit v celém programu a prostřednictvím specializovaných činností v rámci „posilování evropského výzkumného prostoru“. Zapojování občanů a občanské společnosti by mělo být spojeno s osvětou veřejnosti s cílem získat a udržet podporu programu. Program by měl rovněž usilovat o odstranění bariér a zvýšení součinnosti mezi vědou, technologií, kulturou a uměním s cílem získat novou kvalitu udržitelných inovací.

(27)V souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování EU mají nejvzdálenější regiony Unie nárok na zvláštní opatření (s přihlédnutím k jejich strukturální, sociální a ekonomické situaci), pokud jde o přístup k horizontálním programům Unie. Program by proto měl zohlednit specifické charakteristiky těchto regionů v souladu se sdělením Komise „A stronger and renewed strategic partnership with the EU's outermost regions“ (Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU) (COM (2017) 623 final), které schválila Rada dne 12. dubna 2018.

(28)Činnosti vyvíjené v rámci programu by měly usilovat o odstranění nerovností mezi ženami a muži a podporovat rovnost mezi ženami a muži v oblasti výzkumu a inovací, v souladu s články 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii a článkem 8 Smlouvy o fungování EU. Genderové hledisko musí být dostatečně začleněno do obsahu výzkumu a inovací a dodržováno ve všech fázích výzkumu.

(29)S ohledem na specifika odvětví obranného průmyslu by měla být stanovena podrobná ustanovení pro financování Unie do projektů obranného výzkumu v nařízení …, kterým se zřizuje Evropský obranný fond, které vymezuje pravidla účasti pro obranný výzkum. Výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci Evropského obranného fondu by měly být výlučně zaměřeny na obranné aplikace.