[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 10.7.2007 KOM(2007) 412 v konečném znění SDĚLENÍ KOMISE RADĚ Reformovat Evropu pro 21. století SDĚLENÍ KOMISE RADĚ Reformovat Evropu pro 21. století Stanovisko Evropské komise podle článku 48 Smlouvy o Evropské unii ke konferenci zástupců vlád členských států svolaných ohledně revize Smluv. I SPOLEčNě REFORMOVAT EVROPU Evropa se změnila, svět se změnil. 21. století s sebou přináší nové výzvy a nové příležitosti. Provázanost ekonomik a lidí v celém světě se stále vyvíjí, ať už komunikací, obchodem, migrací, společnými obavami ohledně bezpečnosti nebo kulturními výměnami. V tomto globalizovaném světě musí být Evropa konkurenceschopná, aby zajistila hospodářský růst a větší počet kvalitnějších pracovních míst s cílem dosáhnout celkového udržitelného rozvoje. Na klimatické změny je třeba reagovat jak na globální, tak na místní úrovni. Demografické změny poněkud otřásly starými jistotami ohledně modelů fungování společnosti. Nové bezpečnostní hrozby si žádají nové strategie a nová politická opatření. Ve všech těchto oblastech musí být Evropa vybavena ke změnám. Zítřejší prosperita požaduje nové kvalifikace, nové způsoby práce a také politické, hospodářské a sociální reformy. Evropská společnost je tvořivá a má schopnost tyto výzvy zvládnout. Jejím základem jsou klíčové hodnoty jako svoboda, lidská důstojnost, solidarita, tolerance, sociální spravedlnost, právní stát, které se osvědčily. Aby však byly tyto hodnoty zachovány a upevněny, musí se Evropa přizpůsobit. Kromě toho potřebuje nástroje, aby mohla úmysly proměnit v činy. Členské státy nemohou dnešní ani budoucí výzvy zvládnout samy: pouze společné úsilí – uplatňované při plném dodržování subsidiarity – může dát správnou odpověď. To je úkolem Evropské unie a také důvodem, proč potřebuje správné smlouvy, správné instituce a správné pracovní metody. Úloha Evropy spočívá v provádění politiky, která bude splňovat očekávání a touhy občanů: vizi Evropy, která je připravena spolupracovat při uskutečňování společné budoucnosti. Evropská unie má jedinečné předpoklady pro to, aby nalezla odpovědi na nejnaléhavější otázky dnešní doby. Evropa s 27 nebo více členskými státy nabízí příležitost působit po celém kontinentu a čelit problémům, které překračují hranice států. Po padesáti letech integrace a rozšiřování zůstává vize zakladatelů Evropy stále živá. Společná řešení jsou často jedinou schůdnou cestou, jak pro Evropu v globalizovaném světě nalézt správné odpovědi: modernizace evropského hospodářství, aby bylo schopné obstát v nové hospodářské soutěži, zachování vedoucí úlohy Evropy při řešení celosvětových klimatických změn, zajištění udržitelných dodávek energie, účinné řízení migrace, boj proti terorismu, pomoc rozvojovým zemím v boji proti chudobě a účinná podpora evropských hodnot v celosvětovém společenství. Evropská unie má potenciál pro posílení svých politik ve všech těchto oblastech. Tento potenciál však nesmí být potlačován překonanými pracovními postupy. Aby mohla Evropská unie svůj potenciál využít, musí se modernizovat a reformovat. Musí být aktualizována politická ustanovení, aby odpovídala požadavkům naší doby. Křehká rovnováha mezi institucemi EU stále ještě nabízí nejlepší kombinaci ke sloučení silných stránek Evropy. „Metoda Společenství“ a zejména zvláštní úloha Evropské komise a její právo podávat návrhy jsou klíčem k úspěchu evropského systému. Používané nástroje však musí držet krok s požadavky rozšířené Unie. Musí být účinné a soudržné a překonávat nevyhnutelné obtíže, které vznikají, když rozmanitá Evropa s 27 členskými státy má uskutečnit společnou vizi EU. V institucích a při pracovních metodách je nutný jasnější rozhodovací proces, který by odpovídal rychle se měnícím výzvám naší doby. Kromě toho musí být tyto nástroje demokratické – moderní evropská společnost právem požaduje velkou míru odpovědnosti, transparentnosti a spoluúčasti. Legitimita evropského projektu musí vycházet z toho, co dělá, a jak jedná. ***************** Během uplynulého desetiletí hledala Evropská unie správnou cestu, jak se modernizovat a jak lépe reagovat na obavy a potřeby svých občanů. Komise se vždy aktivně účastnila tohoto procesu. Laekenská deklarace objasnila, kde EU potřebuje reformy. S rozšířením v letech 2004 a 2007 vzrostla potřeba modernizovat způsoby práce Unie. Úmluva a mezivládní konference v roce 2004 se snažily poskytnout odpověď v podobě Smlouvy o Ústavě pro Evropu. Komise vždy velmi podporovala ústavní smlouvu jako správnou reakci na výzvy, před kterými Evropa stojí. Ústavní smlouva, ačkoli byla ratifikována většinou členských států, nezískala jednomyslnou podporu. Období pro úvahu Unii pomohlo nalézt odrazový můstek k formulování usnesení, když Komise ukázala cestu svou iniciativou Plán D[1], zaměřenou na to, jak učinit EU demokratičtější, transparentnější a účinnější. S pozastavením procesu ratifikace Ústavní smlouvy se ukázalo, že potřeba reformy metod práce EU je naléhavější než kdy jindy. Evropská komise vypracovala nový plán, který získal podporu na neformálním setkání Evropské rady v Hampton Courtu v říjnu 2005 a který je založen na dvojím přístupu uvedeném v „Programu pro občany”[2]. Tak se ukázalo, že pro řešení politických požadavků, kterým Evropa čelí, potřebujeme správné nástroje a správné pracovní metody. Byly podniknuty kroky k zavedení nového institucionálního uspořádání – schválení rámce na zasedání Evropské rady v červnu 2006, Berlínská deklarace v březnu 2007 a souhrnná dohoda o prvcích, jež je nutné reformovat, v červnu 2007. Zároveň Evropská unie potvrdila evropským občanům svůj závazek k reformě svých politik – od hospodářského růstu po vytváření pracovních míst, od energetiky po migraci, od klimatických změn po inovace. Ve všech těchto oblastech dosáhla EU výsledků. Berlínská deklarace k příležitosti 50. výročí podepsání Římské smlouvy obsahovala také závazek postavit Unii na obnovený společný základ ještě před volbami do Evropského parlamentu v roce 2009. V návaznosti na politické konzultace bylo na zasedání Evropské rady v červnu 2007 dohodnuto, že se v červenci 2007 svolá mezivládní konference. Byl udělen přesný mandát popisující prvky reformy. Úlohou mezivládní konference je vypracovat znění reformní smlouvy „k pozměnění stávajících Smluv, aby se zvýšila účinnost a demokratická legitimita rozšířené Unie, jakož i soudržnost jejích zahraničních aktivit“. Dohoda o mandátu potvrzuje, že strategie dvojího přístupu nejlépe odpovídá Unii. Evropa může institucionální změny nejlépe zvládnout tehdy, pokud budou instituce odhodlány splnit politické, hospodářské a sociální požadavky. Unie se snaží sloužit svým občanům a dosáhnout takových výsledků, které by jim umožnily lepší a bezpečnější život a vytvořily Evropu založenou na hodnotách, na nichž bylo budováno 50 let evropské integrace. II REFORMNÍ SMLOUVA Na zasedání Evropské rady v červnu 2007 byl schválen přesný mandát mezivládní konference. Tento mandát byl plodem pečlivě uváženého kompromisu. Spolu s mnoha kladnými prvky, které je nutno uvítat, tento kompromis znamenal, že některé změny dohodnuté na mezivládní konferenci v roce 2004 nebyly přijaty a jednotlivým členským státům byla poskytnuta řada výjimek. Zrušení některých prvků, mj. některých symbolických prvků, a také změn, které snižovaly čtivost smluv, byly nezbytnou součástí souboru dohod, který by mohl být schválen všemi členskými státy. Komise aktivně přispěla k tomuto kompromisu nalezením řešení, která uváděla v soulad politický realismus a politické cíle. V porovnání se stávajícími Smlouvami bude Evropská unie s navrhovanými změnami mít pevný institucionální a politický základ, aby mohla splnit očekávání svých občanů. Navrhovanou reformní smlouvou budou pozměněny dvě základní smlouvy EU. Výsledkem bude právní rámec vypracovaný tak, aby poskytl Unii nástroje, které potřebuje ke zvládnutí výzev budoucnosti cestou podpory reforem, a zároveň zachoval pevné základy stávající institucionální rovnováhy, které Evropě v minulých padesáti letech tak dobře posloužily. Mandát podrobně stanovuje, jak mezivládní konference sestaví reformní smlouvu. Určuje rozsah a výlučný rámec činnosti mezivládní konference a podrobně udává, kde byly přijaty inovace dohodnuté na mezivládní konferenci v roce 2004 a kde byly použity specifické nové prvky. Zprostředkovává tak jasný obraz dvou rovnocenných smluv, které z tohoto procesu vyplynou a které budou předloženy k ratifikaci. Mandát poskytuje vhodný základ pro rychle a efektivně pracující mezivládní konferenci, na níž se podaří dohodnout smlouvu, která bude brzy ratifikována. Evropskou radou stanovený cíl ratifikovat smlouvu před volbami do Evropského parlamentu v červnu 2009 je nejen žádoucí, ale také realistický. Tento cíl by měl být splněn. Evropská rada zdůraznila, že během mezivládní konference a během procesu ratifikace by EU měla posílit komunikaci se svými občany tím, že jim poskytne úplné a obsáhle informace a zapojí je do stálého dialogu. Zvolený přístup, tj. změna stávajících smluv, činí komunikaci o navrhovaných reformách a jejich příčinách, jakož i pokud možno rychlé zveřejnění snadno přístupných a čtivých znění smluv velmi důležitými záležitostmi. Demokratičtější a transparentnější Evropa Reformní smlouva obnoví a posílí demokratickou infrastrukturu Evropy. Nabídne otevřenější instituce a Evropanům více možností, aby jejich hlas měl v EU větší váhu. Nová část smlouvy stanoví zásady, které jsou základem demokratické odpovědnosti Unie. - Širší využívání spolurozhodování přibližně v 50 nových oblastech staví Evropský parlament na stejnou úroveň s Radou u značné části právních předpisů EU. Stejný postup platí také pro klíčové oblasti politiky včetně svobody, bezpečnosti a práva. Parlament rovněž získá nové důležité pravomoci v oblasti rozpočtu a mezinárodních dohod. - Národní parlamenty budou mít větší možnost podílet se na práci EU a přitom respektovat zavedenou úlohu orgánů EU. Mimo jiné budou moci národní parlamenty prostřednictvím dvoustupňového řízení k monitorování dodržování zásady subsidiarity informovat Komisi o svých pochybnostech. I když většina vyjádří stejné pochybnosti ohledně určitého návrhu, záleží na Komisi, zda návrh stáhne či změní nebo svůj návrh zachová a objasní své důvody. Konečné rozhodnutí učiní Evropský parlament a Rada ministrů. - Otevřením legislativních jednání Rady veřejnosti získají občané a národní parlamenty z první ruky přehled o rozhodnutích, která jejich vlády přijaly. - Občanská iniciativa má po získání milionu hlasů občanů z různých členských států – z celkového počtu téměř 500 milionů obyvatel Unie – možnost vyzvat Komisi k předložení nového návrhu. - Přesným vymezením odpovědností se vztahy mezi členskými státy a Evropskou unií stanou jasnějšími. - Z reformní smlouvy jasně vyplyne, že členské státy zůstávají členy Unie na základě vlastního rozhodnutí, a dále bude obsahovat ustanovení, kterým se uznává, že je možné z EU vystoupit. Výkonnější Evropa EU potřebuje větší schopnost jednat, pokud má uskutečňovat politické představy tak, aby přinesly občanům konkrétní změny. Potřebuje účinné a přehledné instituce a pracovní metody. Metoda Společenství, jedinečná směs institucí Unie, je základem, který umožňuje sladění zájmů různých států a národů Evropy se zájmy Unie jako celku. Komise přikládá zvláštní význam nadřazenosti práva EU jasně stanoveného ve stávající judikatuře a uznaného v mandátu. Bude i nadále využívat svých pravomocí v takových oblastech, jako je politika hospodářské soutěže, aby svým občanům poskytla výhody vnitřního trhu. Reformní smlouva by modernizovala institucionální systém Unie a odrážela potřebu rozšířené Unie přizpůsobovat svou politiku rychle se měnícímu světu. - Reformní smlouva urychlí a sladí rozhodování v politických oblastech svobody, bezpečnosti a práva. To znamená podstatnou změnu pro schopnost Evropy bojovat proti terorismu, trestné činnosti a obchodu s lidmi a řídit migrační toky. Členské státy, které se nepodílejí na všech činnostech v oblasti politiky svobody, bezpečnosti a práva, se mohou v budoucnosti do těchto činností plně zapojit. - Nové a posílené právní základy v oblasti energetické politiky, veřejného zdraví a civilní ochrany a nová ustanovení o klimatických změnách, službách obecného zájmu, výzkumu a technologickém rozvoji, územní soudržnosti, obchodní politice, vesmíru, humanitární pomoci, sportu, cestovním ruchu a správní spolupráci Unii umožní lépe jednat v oblastech prioritních pro dnešní EU. - Zjednodušené postupy pro řízení hospodářství zlepší koordinaci a usnadní rozhodování v eurozóně. - Hlasování kvalifikovanou většinou v Radě ministrů zajistí, že společné problémy mohou být řešeny společným rozhodováním, které spravedlivě zohlední rozdílnou velikost členských států EU. Rozšíření hlasování kvalifikovanou většinou na více než 40 nových oblastí umožní EU jednat také v těchto oblastech. - Jednodušší způsob výpočtu hlasování kvalifikovanou většinou od listopadu 2014 zvýší výkonnost Rady a umožní jasnou rovnováhu mezi počtem členských států a počtem jejich obyvatel. - Pokud by se nejméně devět členských států rozhodlo ke společnému postupu v rámci Unie, mohou využít postupů rozšířené spolupráce. Rozšířená spolupráce bude zjednodušena zejména v oblastech policejní a soudní spolupráce v trestních věcech. Ačkoli rozšířená spolupráce může být cestou, která zohledňuje různorodost rozšířené Unie, je prováděna ve společném rámci nezbytném pro všechny členské státy. - Stále předsednictví Evropské rady zajistí ve spolupráci s předsednictvím Komise lepší přípravu a kontinuitu činnosti Evropské rady. - Zeštíhlená Komise s většími pravomocemi pro svého předsedu bude i nadále hrát ústřední úlohu v rozhodovacím procesu EU a zohledňovat různé části Unie na základě systému rovné rotace. - Omezení počtu členů Evropského parlamentu směrem nahoru nebo dolů pro každý členský stát umožní stabilní zastoupení občanů v Evropském parlamentu. - Zavedení hlasování kvalifikovanou většinou a spolurozhodování v případě budoucích reforem soudního systému Unie pomůže přizpůsobit tento systém výzvám budoucnosti. - Opatření pro provádění vnější politiky budou odrážet stávající rovnováhu mezi členskými státy a institucemi a zároveň Unii jako celku umožní lépe podporovat a chránit zájmy a hodnoty Evropanů na globální úrovni. - Budoucí změny politik v rámci stávajících kompetencí, rozšíření hlasování kvalifikovanou většinou a využití procesu spolurozhodování mohou být jednomyslně dohodnuty, aniž by bylo potřeba svolávat další mezivládní konferenci. - Skončí matoucí rozlišování „Evropského Společenství“ a „Evropské unie“. Evropa práv a hodnot, solidarity a bezpečnosti Reformní smlouva posílí požadavek solidarity a bezpečnosti v Unii. Ty jsou poutem, které spojuje Unii, členské státy a evropské občany, a představují Unii vzájemné podpory a vzájemné ochrany. Současně s praktickými kroky, které nová smlouva předpokládá pro rozvoj opatření EU např. v oblasti klimatických změn a zdraví, získá nové možnosti, jak v Evropě prosazovat větší solidaritu a soudržnost. Rozšíření kapacit Unie jednat v oblasti svobody, bezpečnosti a práva bude mít přímý vliv na schopnost Unie bojovat proti trestné činnosti a terorismu. Reformní smlouva rovněž nově zdůrazní práva jednotlivců jako občanů v Evropské unii. - Hodnoty a cíle Unie budou stanoveny mnohem jasněji než kdykoli dříve. Poslouží evropským občanům jako záchytný bod a ukáží partnerům ve světě, co jim Evropa může nabídnout. Ukáží, jak Evropská unie uvádí do souladu různé cíle, tzn. jak usiluje o udržitelný rozvoj a zároveň podporuje politické, hospodářské a sociální cíle. - Charta základních práv nabídne Evropanům záruky se stejným právním statusem jako samotné Smlouvy. Obsahuje občanská, politická, hospodářská a sociální práva, která musí Unie respektovat. Její ustanovení se rovněž plně uplatní jako právní předpisy k provádění práva Unie, i když ne ve všech členských státech. Evropská unie se bude moci připojit k jedinečnému systému ochrany lidských práv zřízenému Evropskou úmluvou o lidských právech. Mezery v soudní ochraně zajišťované Evropským soudním dvorem budou vyplněny, aby se zabezpečila jurisdikce v oblasti svobody, bezpečnosti a práva a posílila práva jednotlivců obracet se na Soudní dvůr. - Nová doložka o solidaritě podpoří povinnost členských států vzájemně si pomáhat v případě teroristického útoku, přírodních katastrof nebo katastrof způsobených člověkem. - V pravomocech EU poskytnout pomoc v případě nedostatečných dodávek je potřebě solidarity v oblasti energie přikládán zvláštní význam. Zároveň je zdůrazněno, že solidarita je důležitým prvkem v nových předpisech o energii. - Nová ustanovení o civilní ochraně, humanitární pomoci a veřejném zdraví jsou všechna zaměřena na zlepšování schopnosti Unie odvracet rizika ohrožující bezpečnost evropských občanů. - Nová horizontální sociální doložka postaví do popředí závazek Unie ohledně zaměstnanosti a sociální ochrany a úloha regionů a sociálních partnerů bude potvrzena jako součást politické, hospodářské a sociální struktury Unie. Evropa jako aktér na globální úrovni Jedním z konkrétních úkolů pro Evropskou unii je prokázat svou schopnost spojit své hospodářské, politické a diplomatické síly na podporu evropských zájmů a hodnot v celosvětovém měřítku. Globalizace silněji poukázala na nutnost řešit nejnaléhavější otázky, mj. udržitelný rozvoj, konkurenceschopnost, klimatické změny, energii, terorismus, migraci, boj proti chudobě, které souvisejí jak s vnitřní, tak s vnější politikou. Prosperita, svoboda a bezpečnost závisejí na tom, jak se Evropa bude prezentovat na světové scéně. Pozornost se tak obrací na možnosti, jak s ohledem na institucionální rovnováhu Unie propojit jednotlivé silné stránky všech členských států s váhou Evropské unie jako celku. Předpokladem úspěšné vnější politiky je zaměření nástrojů vnější politiky Unie na to, aby v součinnosti dosáhly nejlepšího výsledku. Mandát rozšíří tuto soudržnost tím, že zajistí, aby všechny akce vnější politiky, např. SZBP, obchod, rozšíření, rozvoj a humanitární pomoc, vycházely ze stejného politického a právního základu. Reformní smlouva rozšíří akceschopnost Unie tím, že propojí nástroje evropské vnější politiky jak v oblasti příprav politiky, tak v oblasti provádění politiky. Tak Evropě umožní zaujmout jasný postoj ve vztazích s partnery na celém světě a důrazněji a viditelněji zastávat svá stanoviska. Dále dosáhne větší soudržnosti mezi různými oblastmi vnější politiky EU, jako jsou např. diplomacie, bezpečnost, obchod, rozvoj, humanitární pomoc a mezinárodní jednání o řadě globálních otázek. To EU umožní účinněji a pružněji jednat v celosvětových záležitostech. - Zavedením právní subjektivity Unie se posílí její vyjednávací síla, což jí umožní účinněji vystupovat na světové úrovni a stát se viditelnějším partnerem pro třetí země a mezinárodní organizace. - Nový vysoký představitel Unie pro zahraniční a bezpečnostní politiku a místopředseda Komise přispěje ke zvýšení vlivu, soudržnosti a viditelnosti vnější politiky EU. - Evropský útvar pro vnější činnost vytvoří strukturu na podporu účinnější a soudržnější evropské vnější politiky, jakož i vnějšího rozměru vnitřních politik, ve všech příslušných oblastech. - Tato nová struktura vnějších vztahů bude s ohledem na zvláštní zájmy členských států vycházet ze specifických rozhodovacích procesů v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky. - Bude posílen význam evropské bezpečnostní a obranné politiky v Unii. Zvláštní pravidla rozhodování sice zůstanou zachována, avšak zároveň se bude připravovat cesta k posílené spolupráci mezi menší skupinou členských států. III STANOVISKO PODLE čLÁNKU 48 SMLOUVY O EVROPSKÉ UNII Reformní smlouva vyjde vstříc nejskrytějším přáním Evropských občanů. Posílí základní hodnoty; vyjasní základní otázky; oslabí přetrvávající obavy. Kromě toho umožní Unii provést změny, které by Evropanům napomohly k větší bezpečnosti a prosperitě a poskytly možnost ovlivňovat globalizaci. Evropská komise se domnívá, že na základě rozhodnutí Evropské rady bude připravena reformní smlouva, která Evropskou unii přizpůsobí potřebám 21. století. Komise vítá svolání mezivládní konference, plně podpoří mandát schválený Evropskou radou a zavázala se přispět k jejímu úspěchu. Evropa potřebuje reformní smlouvu, která by byla schválena a ratifikována před volbami do Evropského parlamentu v červnu 2009. Úkolem všech účastníků mezivládní konference je vytvořit předpoklady pro to, aby byl tento cíl splněn. [1] Příspěvek Komise k období pro úvahu a poté: Plán D pro demokracii, dialog a diskusi - KOM(2005) 494, 13.10.2005. [2] Program pro občany: Přinášející výsledky pro Evropu - KOM(2006) 211, 10.5.2006.