Tento balíček stanoví jasná, realistická a vymahatelná pravidla, která mají pro aktéry tohoto odvětví působící v Evropě zajistit rovné podmínky a zvýšit jejich důvěryhodnost. Dále vytyčí jasný směr pro dosažení dohodnutých závazků EU v rámci Pařížské dohody a bude stimulovat inovace do nových technologií i obchodních modelů, jakož i účinnější využívání všech druhů přepravy zboží. Podpůrná opatření stanovená v tomto balíčku dále pomohou zajistit hladký přechod na nové alternativy a díky nim by měl být další vývoj předvídatelnější. Spotřebitelé skutečně přejdou na čistá vozidla a další modely čisté mobility, až když bude infrastruktura pro alternativní paliva dostupná a až budou moci informovaně posoudit náklady na různé nabízené druhy paliva a související náklady spojené s vlastnictvím po celou dobu životnosti vozidla. Cílem těchto opatření je rovněž zpřístupnit nové služby mobility v celé Evropě a poskytnout pracovníkům, komunitám a relevantním složkám hodnotového řetězce v automobilovém průmyslu a dalším subjektům, které mohou na tomto přechodu tratit, nové perspektivy do budoucna.

Cílem dnešního balíčku návrhů v rámci iniciativy „Evropa v pohybu“ je pomoci evropskému automobilovému průmyslu a odvětví mobility připravit se na budoucnost, a sice nastavením správných podmínek a pobídek pro tento průmysl tak, aby byl globálně konkurenceschopný a generoval inovace, růst a pracovní místa. Současně mají navrhovaná opatření zajistit, aby byla mobilita v budoucnu ekologická, přístupná a cenově dostupná pro všechny a aby se mohla obnovit důvěra spotřebitelů. To je vzhledem ke krizi důvěry v emise automobilů s naftovým motorem způsobené automobilovým průmyslem zásadní. Pravidla musí být pevně daná a řádně vymáhaná, k vozidlům poháněným pevnými palivy musí v Evropě existovat přístupné a cenově dostupné alternativy dopravy a investice do infrastruktury pro alternativní paliva musí být podle toho zacíleny a koordinovány.

Evropská unie jde v tomto směru příkladem. Její kroky na podporu celosvětového boje proti změně klimatu tvoří jádro pozitivního programu EU, „který by přispěl k vytvoření Evropy, která chrání, posiluje a brání“. Přechod na moderní a nízkouhlíkové hospodářství je klíčovou politickou prioritou Evropské komise a je ztělesněním stanovené priority vytvořit odolnou energetickou unii a progresivní politiku v oblasti změny klimatu. Cílem je posílit schopnost Evropy vypořádat se s výzvou změny klimatu, zlepšit kvalitu života občanů a zároveň zachovat a zvětšit konkurenční náskok našeho průmyslu, díky němuž budou vytvářena pracovní místa, udržitelný hospodářský růst a další inovace v technologiích v oblasti obnovitelné energie. To znamená, že budeme usilovat o to, abychom v oblasti inovací, digitalizace a dekarbonizace získali vedoucí světové postavení. Tento vývoj však může i narušit zavedené pořádky – nová pracovní místa mohou obnášet zánik těch existujících a vyžadovat nové dovednosti a rekvalifikaci. Přechod na nízkouhlíkové hospodářství je proto pro průmysl EU příležitostí i složitým úkolem.

Komise navyšuje finanční podporu na zvýšení veřejných a soukromých investic do zavádění infrastruktury pro alternativní paliva; za tímto účelem má být uvolněno až 800 milionů eur. Tyto zdroje budou zkombinovány se značnými prostředky, které jsou již vyčleněny na tuto oblast v rámci Nástroje pro propojení Evropy a Evropských strukturálních a investičních fondů. Zavádění infrastruktury pro alternativní paliva může být podpořeno i z politiky soudržnosti, a to pro všechny druhy dopravy a paliva, například pro dobíjecí stanice v jednotlivých městech i v menších obcích, ale také s cílem pomoci financovat nákup vozidel na alternativní paliva, jako například ekologických městských autobusů.

Zavádění infrastruktury pro alternativní paliva musí být rychlejší a nedostatky je třeba odstranit. A právě tady může a musí být EU skutečným přínosem. Finanční podpora ze strany EU bude mít zásadní význam pro částečné pokrytí finančních potřeb tam, kde trh stále nedokáže investovat, například do základní transevropské dopravní sítě. Tato veřejná podpora by měla být vnímána jako způsob podpory významných soukromých investic, mimo jiné novými metodami financování, jako je kombinace grantů s půjčkami, což prosazuje i investiční plán pro Evropu. Tento balíček obsahuje akční plán na podporu investic do infrastruktury pro alternativní paliva a rozvoje sítě stanic pro rychlé a interoperabilní dobíjení a čerpacích stanic v celé Unii.

Řešení s nízkými a nulovými emisemi nebudou na evropských silnicích běžnou realitou, dokud nebude zavedena příslušná infrastruktura pro alternativní paliva. Průmysl nyní ohlašuje výrazné investice, zejména do výroby elektrických vozidel. Mají-li být věrohodné alternativy k vozidlům na konvenční paliva pro spotřebitele atraktivní, musí pro ně existovat dostatečná infrastruktura. Období 2020–2025 bude mít v Evropě zásadní význam – současné prognózy uvádí, že vozidla s nízkými a nulovými emisemi budou do roku 2025 na evropských silnicích zastoupeny 7 procenty. Bude třeba urychleně uvolnit investice, aby se zabránilo tomu, že nedostačující infrastruktura bude blokovat pokrok.

Stejně tak by měl návrh Komise na revizi směrnice o službách osobní autokarové a autobusové přepravy zlepšit mobilitu občanů stimulací rozvoje autobusových spojů, které by měly být alternativou k osobním automobilům, a zvýšit využívání udržitelných způsobů veřejné dopravy. Tyto služby by měly rovněž mít ekonomický a sociální přínos, jelikož by měly lépe reagovat na potřeby spotřebitelů a představovat reálnou alternativu pro osoby s nižšími příjmy.

Je naprosto zásadní, aby EU prosazovala příští generaci norem pro snižování emisí CO2 z dopravy. To bude pro trh jasný signál, který pomůže zachovat vedoucí postavení EU v boji proti změně klimatu a zároveň zvýší konkurenceschopnost evropského průmyslu a zajistí, že Evropa zůstane celosvětovým tvůrcem norem v automobilovém průmyslu. Proto je návrh nových norem pro CO2 u osobních a dodávkových automobilů po roce 2020 klíčovou součástí tohoto balíčku. Normy pomohou členským státům splnit cíle v oblasti klimatu, které si stanovily do roku 2030, a městům umožní zvýšit kvalitu života a zdraví svých občanů. Odhaduje se, že díky současnému nařízení o emisích CO2 z osobních automobilů klesly emise z automobilů od roku 2009, kdy nařízení vstoupilo v platnost, o 65 až 85 procent. Tyto normy současně propojí provádění pařížského rámce s celosvětovou obchodní agendou EU, jelikož přinesou našemu průmyslu konkurenční náskok a otevřou mu cestu pro vývoz výrobků na rostoucí trhy spolu s tím, jak poroste celosvětová poptávka po čistých vozidlech. Revize směrnice o čistých vozidlech pomůže ještě více povzbudit v EU poptávku veřejnosti. Pro posílení vývozního potenciálu EU má zásadní význam dobře rozvinutý trh a průmyslová základna.

Řešení otázky energetiky a změny klimatu představuje pro průmysl EU významnou možnost zvýšit svou konkurenceschopnost a posílit své vedoucí postavení ve světě pomocí inovací. Naši hlavní obchodní partneři se tímto směrem již ubírají. Čína si pro roky 2019 a 2020 stanovila ambiciózní cíle ohledně výroby a dovozu čistých vozidel (elektrická vozidla a vozidla s palivovými články), což znamená přibližně 5 procent nově prodaných vozidel v roce 2019. Automobily byly vynalezeny v Evropě a Evropa musí udávat tón i při jejich zásadní inovaci.

Průmysl EU obecně a automobilový průmysl a odvětví mobility zvlášť se musí vyrovnat s historicky největší transformací své činnosti, nabídky výrobků a postupů. Mezi největší změny patří snižování emisí, inovace elektrických hnacích ústrojí, autonomní řízení a propojená vozidla, zatímco digitalizace a automatizace zase výrazně proměňují tradiční výrobní postupy. Hodnotové řetězce v automobilovém průmyslu, včetně odvětví konstrukčních částí, se rychle mění a na trh vstupují noví hráči. Zároveň má evropský automobilový průmysl před sebou významný úkol, a sice získat zpět důvěru spotřebitelů.

Automobilový průmysl má pro prosperitu Evropy zásadní význam, jelikož zaměstnává 12 milionů osob ve výrobě, prodeji, údržbě a dopravě a podílí se na hrubém domácím produktu EU 4 procenty. Automobilový průmysl EU patří k největším světovým výrobcům motorových vozidel. Je největším evropským soukromým podporovatelem výzkumu a vývoje – jeho roční investice činí více než 50 miliard eur.

Naším cílem je, aby byl průmysl EU dlouhodobě silnější a konkurenceschopnější. Pro zachování vedoucího postavení Evropy v automobilovém průmyslu i do budoucna má klíčový význam inovace, digitalizace a dekarbonizace. Ty jsou ústředním pilířem širší průmyslové politiky EU.

Probíhající transformace průmyslu rovněž vyvíjí značný tlak na pracovní sílu, aby byla schopná přizpůsobit se změnám, které proto musí být doprovázeny opatřeními pro hladký přechod a zvyšování odolnosti, aby občané i komunity mohli nových příležitostí využít. Uvedená opatření musí zohledňovat nové požadavky na pracovní místa, podněcovat celoživotní učení a podporovat pracovníky v přechodu mezi pracovními místy aktivní pomocí pracovníkům v postižených odvětvích, kteří musí změnit své profesní zaměření, při rekvalifikaci a hledání nového zaměstnání. Komise v partnerství s členskými státy a zainteresovanými stranami, například zaměstnavateli, zástupci zaměstnanců a poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy, napomáhá odolnosti a konkurenceschopnosti trhů práce, a sice vyrovnáváním rozdílů mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a podporou rozvoje nových dovedností prostřednictvím studia v zahraničí. Mezi klíčové iniciativy patří agenda dovedností EU a plán pro odvětvovou spolupráci v oblasti dovedností, dále Evropský sociální fond a program ERASMUS+. Komise rovněž stanovila způsoby maximalizace inovačního potenciálu Evropy prostřednictvím „inteligentní specializace“ na regionální úrovni, včetně budování sociální odolnosti v rámci komunit pomocí ekonomické aktivity a paralelního vytváření pracovních míst, jakož i podporou pro regiony procházející transformací. Kromě toho budou vyvinuty nástroje pro průmysl a poskytovatele vzdělávání a odborné přípravy na podporu poznatků o dovednostech a prognóz.

Právní předpisy EU musí vytvořit správné pobídky, aby průmysl pokračoval v dekarbonizaci a udržel si světové technologické a průmyslové prvenství. To znamená, že investice do dekarbonizace musí být prováděny současně s investicemi do digitalizace a automatizace, aby se Evropa ujala vedení i v tomto důležitém technologickém soupeření. I přes očekávaný rychlý nárůst čistých, zejména elektrických vozidel, se odhaduje, že kvůli absenci nových politických opatření bude 90 procent automobilů v roce 2030 stále poháněno spalovacím motorem. Vyvážený a udržitelný transformační proces vyžaduje trvalé investice do zvyšování palivové účinnosti vozidel a do úspěšného uvádění na trh více vozidel s nízkými a nulovými emisemi. Tento vyvážený přístup ponechává prostor pro další zvýšení účinnosti spalovacího motoru a čas potřebný k zavedení infrastruktury a uvedení přístupných a cenově dostupných výkonných čistých vozidel na trh v celé Evropě.

Návrh Komise týkající se norem pro emise CO2 pro osobní a dodávkové automobily po roce 2020 proto obsahuje ambiciózní, avšak zároveň realistické cíle snížení emisí do roku 2025 a 2030. Kromě toho zavádí systém kreditů založený na referenčních hodnotách pro podíl vozidel s nízkými a nulovými emisemi místo toho, aby předepisoval určitou specifickou technologii s pevně danými kvótami. Jedná se o jasný a silný signál investorům do alternativních hnacích ústrojí a infrastruktury pro paliva s úmyslem výrazně pobídnout průkopníky, aby dále investovali do nízkouhlíkových technologií. Přezkum právních předpisů v polovině období umožní Komisi posoudit jejich účelnost a v případě potřeby navrhnout změny.

Komise považuje za důležité zachovat definici vozidel s nízkými a nulovými emisemi technologicky neutrální, aby stimulovala pronikání těchto vozidel na trh coby vozidel s největším potenciálem snižování emisí CO2, ale i coby vozidel, která budou mít významné vedlejší přínosy pro čistotu ovzduší. Tento přístup umožní průmyslu právní stabilitu s dostatkem času na plánování změn a zároveň urychlí nárůst počtu vozidel s nízkými a nulovými emisemi na trhu EU, což bude díky čistšímu ovzduší v našich městech ve prospěch evropských spotřebitelů a kvality života občanů.

Významný potenciál ke snížení dopravního přetížení, emisí uhlíku, znečištění ovzduší a počtu úmrtí na silnicích mají propojená a automatizovaná vozidla. Ta již vstupují na trh EU a představují další výzvy a příležitosti pro konkurenceschopnost průmyslu. V zájmu plného využití přínosů rozsáhlého přeshraničního testování a výzkumu a financování programů na úrovni EU i členských států musíme zajistit, aby přeshraniční a celounijní zavádění a používání této technologie bylo koherentní a dobře koordinované. Kromě podpory výzkumu a inovací v této oblasti pokračuje Komise ve své činnosti na všech souvisejících politických a regulačních tématech, přičemž zohledňuje doporučení skupiny na vysoké úrovni GEAR 2030.

Rozsáhlé zavádění elektromobility v Evropě bude znamenat, že počet baterií potřebných v EU výrazně vzroste. Právě baterie jsou jádrem této nové průmyslové revoluce a jsou klíčovým prvkem umožňujícím přechod na čistou mobilitu. Jejich vývoj a výroba hrají v probíhajícím přechodu na čistou mobilitu a systémy čisté energie strategickou úlohu.

Prognózy pro globální trh předpovídají, že poptávka po lithium-iontových bateriích vzroste z dnešních 78 GWh na 210–535 GWh v roce 2025. Prognózy poptávky na trhu v Evropě se pohybují od 37 do 117 GWh v roce 2025, přičemž dnes je poptávka pod 10 GWh .

Návrh týkající se norem pro CO2 pro osobní a dodávkové automobily, včetně systému kreditů pro vozidla s nízkými a nulovými emisemi, zajistí potřebné srozumitelné a předvídatelné tempo zavádění v EU do roku 2030, a současně zlepší přístup spotřebitelů k cenově dostupným a čistším formám mobility. Prohlášení výrobců automobilů týkající se načasování a ambicí nových elektrifikovaných modelů vstupujících na trh příští rok potvrzují očekáváný prudký nárůst poptávky po bateriích. Z pohledu průmyslu bude zvýšení poptávky vyžadovat do roku 2025 rozsáhlé investice do hodnotového řetězce baterií, včetně masivního navýšení výroby bateriových článků. Evropa zde proto má jasnou příležitost přilákat investice v celém hodnotovém řetězci do EU.

Evropa však musí naléhavě podniknout rozhodné kroky k vytvoření kompletního hodnotového řetězce pro vývoj a výrobu pokročilých baterií. To by mělo platit pro všechny fáze životního cyklu baterií, včetně opětovného použití nebo recyklace, a také větší efektivitu ve využívání zdrojů a surovin. Rovněž bude naprosto zásadní, aby se v EU rychle přešlo od výzkumu k testování a předvádění pokročilých technologií výroby bateriových článků. Evropské společnosti mají odborné znalosti a kapacitu zajistit Evropě v oblasti elektromobility a baterií příští generace vedoucí postavení. Toho lze dosáhnout vytvořením celoevropského a meziodvětvového ekosystému baterií vyráběných v Evropě, který bude schopný transformovat technologickou vyspělost do vysoce výkonných konkurenceschopných bateriových systémů zohledňujících potřeby zákazníků.

Vzhledem k objemu a naléhavé potřebě investic není možné postupovat roztříštěně. Naopak je zapotřebí celoevropský přístup. S ohledem na rychle se měnící globální konkurenční prostředí bychom se neměli soustředit na jeden projekt nebo jedinou technologii, ale podporovat a slučovat do iniciativ projekty vedené odvětvím v celém dodavatelském řetězci baterií s cílem spojit odborné znalosti a finanční zdroje v této specifické oblasti. Jakákoli evropská strategie týkající se baterií se musí vzhledem k významným důsledkům pro celou evropskou mobilitu a energetické systémy zabývat mnohem širším spektrem otázek než jen bateriemi do vozidel a musí jít i nad jejich rámec, a to kvůli jasným dopadům na strategie průmyslové politiky EU a oběhového hospodářství – a pokud jde o suroviny – i na ekonomická partnerství s třetími zeměmi, zejména s Afrikou.

Na zahájení konkrétních projektů vyčlení Komise v rámci programu Horizont 2020 (pracovní program na období 2018–2020) 200 milionů EUR přímo na výzkum a inovace v oblasti baterií, a to nad rámec již přidělených 150 milionů eur. Kromě toho může Evropský fond pro strategické investice spolu s individuálně upravenými finančními nástroji, jako jsou energetické demonstrační projekty InnovFin, zajistit pro průmyslové projekty prostřednictvím Evropské investiční banky atraktivní finanční podmínky.

Komise úzce spolupracuje s hlavními zainteresovanými představiteli průmyslu EU a s členskými státy a k těmto otázkám se hodlá vrátit u příležitosti „Dnů průmyslu“ v únoru 2018. Tento proces povedou průmyslové podniky EU a inovační komunita v úzké spolupráci s Komisí, Evropskou investiční bankou a zainteresovanými členskými státy s cílem vytvořit konkurenceschopný a rentabilní řetězec vývoje a výroby, ovládnout velké trhy a podpořit v celé Evropě vznik pracovních míst, růst a investice. Komise má kromě toho k dispozici řadu nástrojů na podporu společných investic a spolupráce mezi soukromými a veřejnými subjekty v rámci hodnotového řetězce a stejně tak i kvalitně definovaný rámec pro státní podporu těchto opatření.

EU má rozsáhlé portfolio nástrojů, které mohou být při vývoji baterií využity. Mezi ně patří Evropský fond pro strategické investice, Evropský fond pro regionální rozvoj (se 44 miliardami eur potenciálně k dispozici pro mimo jiné výzkum a inovace baterií v rámci strategií inteligentní specializace vypracovaných v regionech EU a 35 miliardami eur určenými na energeticky účinnou a dekarbonizovanou dopravu). Kromě 150 milionů eur, které byly již přiděleny, vyčlení Evropská komise v rámci programu Horizont 2020 (2018–2020) 200 milionů eur přímo na výzkum a inovaci baterií.

5. Závěry

Cílem druhého balíčku návrhů v rámci iniciativy „Evropa v pohybu“ je zajistit, aby se v Evropě vyvíjela, nabízela a vyráběla nejlepší řešení v oblasti mobility nízkých a nulových emisí, propojené a automatizované mobility a vybavení a vozidel a aby se zde zaváděla nejmodernější podpůrná infrastruktura. Balíček zároveň přispěje k čistšímu životnímu prostředí a zlepší kvalitu života, zejména díky lepší kvalitě ovzduší ve městech a snížením dopravního přetížení. Navrhovaná opatření rovněž přispějí k obnovení důvěry spotřebitelů.

Balíček proto obsahuje kombinaci opatření orientovaných na nabídku a poptávku s cílem nasměrovat Evropu k nízkoemisní mobilitě a posílit konkurenceschopnost evropského automobilového průmyslu a ekosystému mobility. Stanoví jasná doporučení pro členské státy, aby odstranily nedostatky v infrastruktuře a řešily zjištěné potřeby v této oblasti a dále stanoví opatření na případné uvolnění finančních zdrojů na úrovni EU. Díky tomu bude zajištěna větší politická a právní jistota a rovné podmínky.