CS Úřední věstník Evropské unie C 175/19

Stanovisko Výboru regionů – Podpora zemědělcům v oblastech s přírodním znevýhodněním

(2010/C 175/05)

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

Připomínky k zemědělství a rozvoji venkova

1. konstatuje, že sdělení Evropské komise se jasně zaměřuje na přechodné znevýhodněné oblasti, důrazně podporuje návrh Komise na jasné vymezení přechodných znevýhodněných oblastí a zdůrazňuje, že horských oblastí se toto sdělení přímo netýká a že účelem není soustředit se na souvislost mezi různými typy oblastí s přírodním znevýhodněním;

2. vítá pracovní metodu, kterou Komise navrhla a která je v souladu s doporučeními Výboru z Bílé knihy Výboru regionů o víceúrovňové správě věcí veřejných (1);

3. upozorňuje, že zemědělství je velmi důležitým hospodářským odvětvím EU, které poskytuje pracovní místa téměř 30 milionům lidí. Zemědělci mají zásadní význam pro zachování sociální struktury ve venkovských oblastech i životního prostředí a krajiny. Důležité je rovněž udržovat zařízení sloužící k zemědělské produkci v celé EU, aby byla Evropa i nadále schopná vyrábět vysoce kvalitní potraviny. Tato úloha nabývá stále více na významu, neboť změna klimatu snižuje kapacity v jiných částech světa. Systém pomoci pro znevýhodněné oblasti je neodmyslitelný pro kompenzaci ztrát způsobených přírodním znevýhodněním určitých oblastí a přispívá v nich k udržení zemědělství;

4. zdůrazňuje, že toto sdělení se místních a regionálních orgánů týká přímo, jelikož v roce 2005 představovaly oblasti s přírodním znevýhodněním 31,2 % zemědělsky využívaných oblastí v Evropě, v nichž je zemědělství významnou součástí hospodářství;

5. konstatuje, že od začátku roku 1975 se požadavky na opatření pro znevýhodněné oblasti značně změnily. Klíčovou prioritou při minimalizování ztrát způsobených přírodním znevýhodněním se stalo odpovídající hospodaření s půdou. Zemědělství ve znevýhodněných oblastech rovněž přispívá k zachování atraktivity regionu, biologické rozmanitosti a kulturní krajiny;

6. zdůrazňuje, že vyrovnávací platby by měly zůstat nástrojem na kompenzaci ztrát způsobených přírodním znevýhodněním nebo nepříznivými podmínkami pro zemědělskou produkci a že nejsou zamýšleny jako agroenvironmentální opatření;

7. upozorňuje na skutečnost, že požadované simulace musí být chápané jako cvičení, nikoli jako závazný právní základ. VR nadcházející návrhy Komise v každém případě znovu prozkoumá na základě vyčerpávající a důkladné analýzy jejich očekávaného dopadu;

8. bere na vědomí poznámku uvedenou ve zprávě Účetního dvora, že Komise nepředložila dostatečné důvody pro pokračování v současném způsobu vymezování znevýhodněných oblastí, což má nežádoucí vliv na účinné a cílené uplatňování režimu pomoci (odstavec 76);

Konkrétní aspekty vymezování znevýhodněných oblastí (kritéria, doladění atd.):

9. domnívá se, že rozhodnutí stanovit biofyzikální kritéria v zájmu lepšího určování oblastí s přírodním znevýhodněním je správnou cestou k vytvoření objektivnějšího, ucelenějšího a srovnatelnějšího systému, který zajistí, že pomoc těmto oblastem bude přidělována spravedlivěji a účinněji;

10. požaduje jednoduchá a snadno použitelná společná kritéria a jasná kritéria způsobilosti v zájmu zaručení transparentnosti a srovnatelnosti plateb. Tímto způsobem by měla být zaručena existence účinného systému kompenzací, který bude přínosem pro zemědělskou činnost a kapacitu zemědělské produkce v oblastech s přírodním znevýhodněním. Je mimořádně důležité zajistit, aby všechny systémy byly pro zemědělce srozumitelné, právně závazné a pro správní orgány snadno použitelné;

11. navrhuje, aby se vymezování oblastí postižených jedinou přírodní nevýhodou řídilo i geografickými kritérii a kritérii územního plánování a neuplatňovala se pouze biofyzikální kritéria a aby se braly v úvahu faktory jako územní uzávěry, přístup k infrastruktuře a citlivost zvláštních ekosystémů;

12. konstatuje, že se ve sdělení navrhuje vymezit určitou oblast jako znevýhodněnou, pokud alespoň 66 % zemědělsky využívané půdy splňuje alespoň jedno z osmi kritérií. Účelem celého vymezování oblastí je podpořit ty oblasti, které mají klíčový význam pro zachování zemědělství, nicméně navržený limit by neměl být příliš vysoký a neměl by způsobit případné vyloučení oblastí postižených značným přírodním znevýhodněním. Konečné stanovení procentuální hranice pro oblast navrženou jako znevýhodněnou oblast by tedy mělo být pečlivě zváženo a mohlo by se o něm dále diskutovat, teprve až budou k dispozici simulace a mapy;

13. doporučuje přemýšlet o kumulativních kritériích nebo systémech indexů v heterogenních oblastech, které trpí několika znevýhodněními zároveň. Použití složeného ukazatele by umožnilo kombinaci několika kritérií, takže by bylo možné vymezit určitou oblast jako znevýhodněnou, přestože by jednotlivá kritéria toto vymezení neumožňovala;

14. dále navrhuje zvážit použití dodatečných kritérií jako např. „dnů polní kapacity“, což je nástroj, na jehož základě se udává „obdělatelnost“ půdy a měří se vzájemný vztah mezi vlhkostí půdy a klimatem. Do seznamu kritérií by měl být také zahrnut podíl trvalých travních porostů, neboť oblasti, v nichž převažuje využívání pastvin, mají podstatně méně alternativ pro využití než orná půda;

15. žádá o přezkum, zda i nové vytyčení tzv. přechodně znevýhodněných oblastí lze provést na základě menších územních jednotek jako LAU 2 (např. katastr obce nebo jednotlivé parcely), pokud jsou k dispozici potřebné údaje. Tím by byly vyrovnávací platby přidělovány přiměřeněji, pro zemědělce pochopitelněji a právně závazněji;

16. bere na vědomí návrh Evropské komise, aby členské státy „doladily“ vymezení oblastí použitím biofyzikálních kritérií v kombinaci s příslušnými ukazateli souvisejícími s produkcí, tj. systematicky vyjímaly oblasti, kde byly problémy překonány pomocí umělých zásahů a kde jsou příslušné ukazatele spojené s produkcí srovnatelné s vnitrostátním průměrem;

17. doporučuje však, aby regionálně uzpůsobená kritéria s vhodnými mezními hodnotami nahradila „doladění“ navrhované Komisí. Členské státy a regiony jsou v pozici, která se lépe hodí k určení vhodných kritérií a odpovídajících prahových hodnot pro vymezení rozsahu znevýhodněných oblastí v jednotlivých regionech. Ať již uplatňování „doladění“ nebo regionálně uzpůsobených řešení však v každém případě musí být fakultativním nástrojem a nesmí se stát povinností;

Zajištění postupného vyřazování

18. oceňuje cíl sdělení zavést transparentnější, přiměřenější a srovnatelnější metodu vymezování zemědělsky využívaných oblastí s přírodním znevýhodněním, které jsou tudíž způsobilé k získání vyrovnávací pomoci, a zabývat se tedy připomínkami uvedenými ve zvláštní zprávě Evropského účetního dvora o této problematice;

19. je však znepokojen potenciálním vyřazením mnoha regionů, jež by mohlo způsobit zrušení sociálně-ekonomických kritérií či vyzkoušených a osvědčených systémů indexů, které se v současnosti při vymezování oblastí používají. Určitým přínosem by nicméně mohly být úvahy o tom, jak zapracovat geografická kritéria a kritéria územního plánování do režimu pro překlasifikování oblastí s přírodním znevýhodněním;

20. domnívá se rovněž, že je nutné zajistit postupné vyřazování regionů a/nebo obcí, které již do této klasifikace nespadají. Mělo by být určeno odpovídající přechodné období, které by zemědělcům umožnilo přizpůsobit se novému režimu podpor pro znevýhodněné oblasti. Tento postup by měl být zohledněn i při rozhodování o politickém směřování SZP v budoucnosti;

Subsidiarita

21. souhlasí s tím, že používání souboru společných biofyzikálních kritérií by skutečně mohlo být zrodem transparentnější, jednodušší a srovnatelnější metody vymezování, která by vedla k účinnějšímu hospodaření s finančními prostředky. Vzhledem k existujícímu riziku rozdílů se úroveň Společenství (v souladu se zásadou subsidiarity) zdá být úrovní, která je k přijetí opatření nejvhodnější;

Lepší tvorba právních předpisů

22. upřímně vítá postup, který byl při vypracování sdělení zvolen. Při posouzení dopadu se berou v úvahu různé možnosti a podrobně se analyzují. Je důležité mít na paměti dodatečné náklady, které budou s novým modelem spojené, a to především v počátečních fázích;

23. zdůrazňuje nicméně, že reforma současného systému a přechod k systému založenému na biofyzikálních kritériích bude mít sociálně-ekonomické dopady, které budou muset být při uplatňování nové metody zohledněny;

24. v neposlední řadě pevně doufá, že určení společného souboru kritérií pro vymezování znevýhodněných oblastí by rovněž mohlo zjednodušit uplatňování režimu pomoci pro kompenzování přírodních znevýhodnění na evropské úrovni, a zaručit tak větší transparentnost a účinnost.

V Bruselu dne 10. února 2010 Předsedkyně Výboru regionů Mercedes BRESSO

(1) CdR 89/2009 fin.