V důsledku toho by podpora z fondů měla být urychleně mobilizována, aby se zmírnila zátěž vnitrostátních rozpočtů. Jako dočasné a výjimečné opatření a aniž by byla dotčena pravidla, která by se měla uplatňovat za běžných okolností, je proto nezbytné rozšířit možnost u pěti přeshraničních programů evropského nástroje sousedství s Moldavskou republikou a Ukrajinou navýšit spolufinancování z rozpočtu EU z 90 % na 100 % v účetních obdobích, která začínají 1. července 2021, 1. července 2022 a 1. července 2023, což povede k tomu, že nebude zapotřebí další vnitrostátní spolufinancování.

Za prvé, v důsledku nevyprovokované a neoprávněné vojenské agrese ze strany Ruska a zapojení Běloruska do této agrese je z různých důvodů značně narušeno provádění třinácti programů přeshraniční spolupráce a dvou programů nadnárodní spolupráce mezi devíti členskými státy a Ukrajinou a Moldavskou republikou na jedné straně a Ruskem a Běloruskem na straně druhé. Pokud jde o programy s Ukrajinou, narušení spočívá v dopadu ruské invaze na provádění programů a projektů aktéry na Ukrajině. Veřejné orgány i jednotlivci se navíc kvůli významným tokům vysídlených osob v rámci Ukrajiny i z Ukrajiny do Moldavské republiky museli soustředit spíše na humanitární akce a okamžitou pomoc než na pokračování projektů spolupráce.

(4)V důsledku ruské vojenské agrese proti Ukrajině čelí Unie a zejména její východní regiony, jakož i západní části Ukrajiny a Moldavská republika, značnému přílivu vysídlených osob. Představuje to další výzvu pro členské státy a další země sousedící s Ukrajinou, která by se mohla dále rozšířit i na další členské státy, zejména v době, kdy se jejich ekonomiky stále zotavují z dopadů pandemie COVID-19.

Tato cílená opatření by měla vstoupit v platnost tak, aby nabyla účinnosti co nejdříve (článek 16).

(6)Od příslušného oznámení o pozastavení dohod o financování programů spolupráce s Ruskem a Běloruskem je pozastaveno provádění všech programů a projektů s těmito zeměmi. Je nezbytné stanovit konkrétní pravidla pro pokračování provádění programů spolupráce podporovaných z evropského nástroje sousedství a fondu EFRR, a to i v případě ukončení příslušné dohody o financování.

(7)Provádění programů spolupráce podporovaných evropským nástrojem sousedství se řídí prováděcím nařízením Komise (EU) č. 897/2014. Prováděcí nařízení (EU) č. 897/2014 však nelze v případě potřeby změnit, protože jeho právní základ, nařízení (EU) č. 232/2014, již není od 31. prosince 2020 v platnosti. Proto je nezbytné stanovit konkrétní ustanovení týkající se dalšího provádění příslušných programů spolupráce v samostatném nástroji.

(8)Dohody o financování programů spolupráce s Ukrajinou a Moldavskou republikou nejsou pozastaveny. Provádění programů je však značně ovlivněno nevyprovokovanou a neoprávněnou vojenskou agresí Ruska proti Ukrajině a značným přílivem vysídlených osob z Ukrajiny do Moldavské republiky. Pro řešení problémů programových partnerů, programových orgánů a projektových partnerů je nezbytné stanovit zvláštní pravidla pro další provádění příslušných programů spolupráce.

(9)S cílem zmírnit zátěž veřejných rozpočtů vyplývající z potřeby reagovat na nevyprovokovanou a neodůvodněnou vojenskou agresi Ruska vůči Ukrajině a na značný příliv vysídlených osob z Ukrajiny by se pravidlo spolufinancování stanovené v prováděcím nařízení (EU) č. 897/2014 nemělo vztahovat na příspěvek Unie.

(10)Pro změnu míry spolufinancování by mělo být nutné pouze oznámení revidovaných finančních tabulek Komisi, přičemž u programů, které jsou přímo postiženy vojenskou agresí proti Ukrajině nebo značným přílivem vysídlených osob z Ukrajiny, by měla být další procesní opatření a pravidla pro úpravy a revize programů zjednodušena. Případné následné změny, včetně cílových hodnot ukazatelů, by měly být umožněny v rámci následné změny programu po skončení účetního období.

(11)Výdaje na projekty řešící migrační výzvy v důsledku ruské vojenské agrese proti Ukrajině by měly být způsobilé od data zahájení této agrese, tj. od 24. února 2022.

(12)Ačkoli za řízení projektů, které již byly vybrány společným monitorovacím výborem, je odpovědný řídicí orgán, v rámci některých programů musí některé změny projektů schválit společný monitorovací výbor. V zájmu urychlení nezbytných změn je proto nutné stanovit, že odpovědnost za změnu, kterou je podle vnitrostátních právních předpisů řídicího orgánu provést u dokumentů stanovících podmínky pro podporu projektů postižených narušením provádění programů, nese pouze příslušný řídicí orgán, a to bez předchozího schválení společným monitorovacím výborem. Tyto změny by se měly mimo jiné týkat výměny hlavního příjemce a případných změn plánu financování a lhůt pro realizaci. Pokud jde o nové projekty, řídicí orgán by měl mít výslovně povoleno podepisovat smlouvy i po 31. prosinci 2022, s výjimkou smluv na velké infrastrukturní projekty. Všechny projektové činnosti financované z programu by však měly být ukončeny nejpozději do 31. prosince 2023.

(13)Ruská agrese proti Ukrajině způsobila vyšší inflaci, než se očekávalo, stejně jako neočekávané zvýšení cen dodávek a stavebních prací, což společně ovlivňuje provádění velkých infrastrukturních projektů v dotčených programech. Za účelem nápravy této situace by mělo být povoleno, aby podíl příspěvku Unie přiděleného na tyto projekty překročil strop stanovený v čl. 38 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 897/2014, a to o 30 % při uzavření programu, za předpokladu, že k překročení dojde pouze v důsledku neočekávaného zvýšení cen dodávek a stavebních prací.

(14)Ověřování prováděná řídicím orgánem sestávají z administrativních ověření a ověření projektů na místě. Z důvodu narušení provádění programů již nebylo možné na Ukrajině provádět ověřování projektů na místě. Proto je nutné stanovit možnost provádět pouze správní ověření. Kromě toho, pokud byla infrastrukturní složka projektu zničena ještě před provedením ověření, mělo by být povoleno vykázat související výdaje pro účely schválení účetní závěrky na základě čestného prohlášení příjemce, v němž uvede, že projekt před svým zničením odpovídal obsahu uvedenému na fakturách nebo v dokumentech s rovnocennou průkazní hodnotou.

(15)Podle čl. 39 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 897/2014 mohou projekty získat finanční příspěvek, pokud splňují soubor podrobných kritérií. V důsledku narušení provádění programů nemusí být na začátku narušení nebo při ukončení daného projektu splněno jedno nebo více z těchto kritérií, zejména požadavek, aby měl projekt zřejmý dopad na přeshraniční nebo nadnárodní spolupráci. Kromě toho by již nemusela být dodržena základní podmínka zapojení příjemců nejméně z jednoho ze zúčastněných členských států a nejméně jedné ze zúčastněných partnerských zemí. Je proto nutné určit, zda lze výdaje považovat za způsobilé i přesto, že z důvodu narušení provádění programů již nemusí být některé podmínky pro financování splněny.

(16)V důsledku narušení provádění programů bude řada projektů de facto bez partnera z partnerské země. Aby mohli příjemci v členských státech dokončit své činnosti, je vhodné se výjimečně odchýlit od povinnosti, aby všechny projekty měly nejméně jednoho příjemce z partnerské země a aby všechny činnosti měly skutečný přeshraniční nebo nadnárodní dopad a přínos.

(17)Povinnosti hlavního příjemce se vztahují na všechny činnosti spojené s prováděním projektu. V důsledku narušení provádění projektu by mohlo být hlavním příjemcům znemožněno plnit své závazky na straně partnerské země. Povinnosti hlavního příjemce by proto měly být upraveny a případně omezeny na provádění projektu ze strany členských států. Hlavní příjemci by také měli mít možnost změnit písemnou dohodu s ostatními partnery projektu a pozastavit některé činnosti nebo účast některých partnerů. V neposlední řadě by měla být zrušena nebo alespoň upravena povinnost hlavních příjemců převádět platby obdržené od řídicího orgánu ostatním partnerům.

(18)Aby se dotčené programy mohly zabývat výjimečnými okolnostmi, je nutné stanovit, že projekty, které se zabývají migračními výzvami, mohou být ve výjimečných případech a s řádným odůvodněním vybrány bez předchozí výzvy k předkládání návrhů.

(19)Po pozastavení dohod o financování s partnerskými zeměmi byly pozastaveny platby související s ruskou nebo běloruskou účastí. Na Ukrajině navíc brání převodu peněz do zahraničí mimořádná opatření přijatá národní bankou a bezpečnostní situace v důsledku ruské vojenské agrese proti Ukrajině. Je proto vhodné umožnit přímé vyplácení grantů řídicím orgánem příjemcům projektů v členských státech a v partnerských zemích, jejichž dohody o financování nejsou pozastaveny.

(20)Programy přeshraniční spolupráce v rámci evropského nástroje sousedství musí stanovit způsob přepočtu výdajů vzniklých v jiné měně než v eurech. Tento způsob se použije po celou dobu trvání programu. V důsledku finančních a hospodářských důsledků ruské vojenské agrese proti Ukrajině dochází k neočekávaným výkyvům směnných kurzů. Je proto nutné stanovit možnost tento způsob změnit.

(21)V důsledku narušení provádění programů by se mohlo stát, že řídicí orgány nebudou moci přijímat bankovní převody z některých partnerských zemí, což by mělo za následek nemožnost vymáhat dluhy od příjemců projektů, kteří se v těchto zemích nacházejí. V případě partnerské země, která převedla část svého vnitrostátního příspěvku řídicímu orgánu, by měly být tyto částky použity na vyrovnání těchto dluhů. V případě ostatních partnerských zemí by měla Komise od inkasních příkazů týkající se nedobytných pohledávek upustit nebo by měla převzít jejich řešení.

(22)V souladu s článkem 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 se použitelné podmínky provádění programů, kterými se řídí finanční řízení a programování, monitorování, hodnocení a kontrola účasti třetích zemí prostřednictvím příspěvku ze zdrojů evropského nástroje sousedství pro nadnárodní programy spolupráce, stanoví v příslušném programu spolupráce, a v případě potřeby rovněž v dohodě o financování mezi Komisí, vládami dotčených třetích zemí a členským státem, v němž sídlí řídicí orgán příslušného programu spolupráce. Ačkoli by použitelné podmínky provádění programů pro tyto aspekty mohly být upraveny změnou programu spolupráce, je nezbytné stanovit některé odchylky od určitých ustanovení nařízení (EU) č. 1299/2013, aby bylo možné použít ustanovení určená pro programy přeshraniční spolupráce v rámci evropského nástroje sousedství také na dva programy nadnárodní spolupráce uvedené v části 2 přílohy.

(23)Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž určení zvláštních ustanovení týkajících se provádění programů spolupráce dotčených ruskou vojenskou agresí proti Ukrajině, nemůže být uspokojivě dosaženo samotnými členskými státy, a proto jich z důvodu rozsahu nebo účinků navrhované akce může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.

(24)Financování poskytované v souvislosti s tímto nařízením musí splňovat podmínky a postupy stanovené omezujícími opatřeními přijatými podle článku 215 Smlouvy.

(25)Vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné řešit migrační výzvy vyplývající z ruské vojenské agrese proti Ukrajině a přetrvávající krizi v oblasti veřejného zdraví v důsledku pandemie COVID-19, považuje se za nezbytné stanovit výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedené v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii.