Zpráva Komise Radě - Zpráva za období 1985 – 2005 o finanční situaci systému pojištění pro případ nezaměstnanosti pro bývalé dočasné a smluvní zaměstnance, kteří jsou po ukončení služebního poměru u orgánů Evropských společenství nezaměstnaní (viz články 28a a 96 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství). {SEK(2007) 13} /* KOM/2007/0004 konecném znení */





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 16.1.2007 KOM(2007) 4 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ Zpráva za období 1985 – 2005 o finanční situaci systému pojištění pro případ nezaměstnanosti pro bývalé dočasné a smluvní zaměstnance, kteří jsou po ukončení služebního poměru u orgánů Evropských společenství nezaměstnaní (viz články 28a a 96 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství). {SEK(2007) 13} ZPRÁVA KOMISE RADĚ Zpráva za období 1985 – 2005 o finanční situaci systému pojištění pro případ nezaměstnanosti pro bývalé dočasné a smluvní zaměstnance, kteří jsou po ukončení služebního poměru u orgánů Evropských společenství nezaměstnaní (viz články 28a a 96 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství). OBSAH ÚVOD 4 PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY 5 I. PRÁVNÍ RÁMEC 6 A. Odkazy na právní předpisy 6 B. Přehled systémů odměňování zavedených různými nařízeními 6 II. FINANČNÍ SITUACE SYSTÉMU V OBDOBÍ 1985 – 2005 7 A. Předběžné poznámky 7 B. Přehled situace po pětiletých obdobích od roku 1985 do roku 2005 7 C. Souhrnné roční přehledy příjmů a výdajů za období 2000 – 2005 9 1. Období 2000 – 2002 9 2. Období 2003 – 2005 9 D. Přehled ročních příjmů a výdajů za období 2000 – 2005 v poměrném vyjádření (procentuální podíly ve vztahu k celkovým ročním částkám) 10 E. Vývoj průměrných nákladů na spis za období 2000 – 2005 10 F. Poznámky 11 III. ÚDAJE O PŘISPĚVATELÍCH DO SYSTÉMU A PŘÍJEMCÍCH DÁVEK V OBDOBÍ 2000 – 2005 12 A. Přehled ročních počtů dočasných/smluvních zaměstnanců ve službě ke dni 31.12. za období 2000 – 2005, rozklad podle třídy. 12 B. Přehled ročních počtů nezaměstnaných (kterým byly vypláceny dávky v nezaměstnanosti za měsíc prosinec daného roku) za období 2000 – 2005, rozklad podle třídy. 13 C. Přehled celkových součtů z tabulek uvedených v bodě A a B společně a jejich poměrný význam (v %) ve vztahu k odpovídajícímu celkovému počtu osob. 14 D. Přehled počtu vedených spisů (alespoň jedna dávka vypočítaná během uvedeného roku) rozklad podle orgánů. 15 E. Údaje o počtu nezaměstnaných (kterým byly vyplaceny dávky v nezaměstnanosti alespoň za jeden měsíc v uvedeném roce) podle země bydliště, za období 2000 – 2005 16 F. Přehled délky smluv dočasných a smluvních zaměstnanců s nárokem na výplatu dávky v nezaměstnanosti – rozklad podle orgánů. 17 G. Délka doby vyplácení dávek v nezaměstnanosti – rozklad podle orgánů. 18 H. Poznámky 18 IV. SITUACE V OBDOBÍ ÚČINNOSTI REFORMY (rok 2004 a 2005) 20 A. Úvodní vysvětlení 20 B. Analýza průměrných nákladů na dávku 20 C. Analýza příspěvků do fondu pojištění v nezaměstnanosti 20 D. Analýza délky trvání smluv – rozklad podle orgánu 21 E. Analýza délky doby vyplácení dávek – rozklad podle orgánů 22 F. Poznámky 22 V. SHRNUTÍ A ZÁVĚR 24 ÚVOD Tato zpráva byla sestavena na žádost Rady ve smyslu článku 28a odst. 11 a článku 96 odst. 11 pracovního řádu ostatních zaměstnanců. Zpráva shrnuje finanční situaci fondu pojištění v nezaměstnanosti orgánů Společenství, a to od jeho vytvoření v roce 1985. Jedná se o první souhrnnou prezentaci těchto údajů. V minulosti tento systém fungoval vyvážně a bez závažných problémů, a s výjimkou několika let vykazoval přebytky. Současné rezervy mohou vystačit na několik let deficitního hospodaření. Pokud jde o výhledy do budoucna, bylo by vhodné vypracovat specifickou studii vývoje celkového počtu dočasných a smluvních zaměstnanců a jeho předpokládaného vlivu na počet nezaměstnaných. Takováto studie by umožnila vyhodnotit rovnováhu fondu ve střednědobém a dlouhodobém horizontu, aby bylo možné, v případě potřeby, přijmout opatření na straně příjmů (výška příspěvků) a/nebo na straně výdajů (nároky na dávky). První údaje týkající se modifikovaného systému (zavedeného reformou účinnou od května 2004) ukazují, že rovnováha systému je stejná, ne-li lepší, než tomu bylo u systému původního. Připomeňme však, že modifikovaný systém dosáhne standardní funkčnosti teprve po několika letech (2007 – 2008). Počet osob s nárokem na dávky v nezaměstnanosti se zdvojnásobil od doby, kdy reforma vstoupila v platnost, vzhledem k tomu, že kategorie smluvních zaměstnanců s nárokem na dávky v nezaměstnanosti téměř úplně nahradila kategorii pomocných zaměstnanců, kteří na tyto dávky nárok neměli. Z toho vyplývá, že existuje riziko významného zvýšení počtu vedených spisů. Bylo by proto žádoucí, aby výměna příslušných informací mezi vnitrostátními správními orgány a Komisí probíhala ve větší míře elektronickou cestou. Mělo by tomu tak rozhodně být alespoň u těch států, kde je registrován značný počet bývalých zaměstnanců jako uchazeči o zaměstnání. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY - Cílem této zprávy je poskytnout co nejpřesnější a nejrelevantnější informace o období let 1985 – 2005. V žádném případě si zpráva neklade za cíl formulovat prognózu ohledně rovnováhy systému v budoucnu. Tuto problematiku je třeba zpracovat samostatně. - V období let 1985 – 1998 bylo účetnictví fondu vedeno v belgických francích (BEF). Pro přehlednost zprávy a srovnatelnost údajů byly částky za uvedené období převedeny na euro, a to v pevném kurzu 1,00 EUR = 40,3399 BEF. - Zpráva se zabývá především finanční situací fondu pojištění v nezaměstnanosti bývalých dočasných zaměstnanců (DZ) a smluvních zaměstnanců (SZ). Do jednotlivých let jsou zahrnuty výdaje a příjmy daného roku, a to i v případě, že tyto příjmy, resp. výdaje, byly zaúčtovány v předešlých nebo pozdějších letech, aby tak bylo možno lépe posoudit rovnováhu fondu pojištění v nezaměstnanosti. - Shrnutí účetní situace , které podává obraz účetnictví fondu na základě chronologických záznamů, je obsaženo v příloze III (běžný účet v účetních knihách Komise) a v příloze IV (investování přebytků) této zprávy. - V období let 1994 – 1999 předal Hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů některé administrativní a jiné úkoly Společné organizační struktuře. Zaměstnanci převedení pod tuto správní strukturu přispívali do doplňkového systému pojištění pro případ nezaměstnanosti Společenství, u kterého také uplatňovali nároky na dávky. Příjmy a výdaje vztahující se k bývalým zaměstnancům této správní struktury byly rovnoměrně rozděleny mezi Hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů. „Reforma“ zavedená s účinností od 1. května 2004 měla významný dopad na příjmy a výdaje fondu. V kapitole IV je uvedena analýza období let 2004 – 2005 s rozlišením případů, na které se vztahovaly původní předpisy, a případů, na které byly uplatněny předpisy nové. Průměrné náklady jsou uvedeny zvlášť pro každou kategorii. - Tím, že zmíněná „reforma“ zavedla kategorii smluvních zaměstnanců, vytvořila novou kategorii pojištěnců s nároky ze systému pojištění v nezaměstnanosti. V důsledku „reformy“ byl také velký počet dočasných zaměstnanců na stálých pracovních místech (dočasní zaměstnanci se smlouvou na dobu neurčitou) jmenován do stálé služby, a to zejména v oblasti výzkumu. Z toho důvodu fond ztratil významný zdroj příjmů (viz údaje Komise z let 2003 – 2004 – 2005). - Pro potřeby budoucích příjemců doplňkových dávek v nezaměstnanosti Společenství byla vypracována příručka, která přehledně shrnuje jejich práva a povinnosti. Tato příručka také obsahuje praktické pokyny a všeobecné informace pro řádné a hladké vyřizování jednotlivých spisů, a to v zájmu pojištěnců i orgánů Společenství. I. PRÁVNÍ RÁMEC A. Odkazy na právní předpisy - Článek 28a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství zavedený článkem 33 nařízení Rady č. 2799/85 ze dne 27. září 1985 (Úř. věst. L 265, 8.10.1985) ve znění nařízení Rady č. 723/2004 ze dne 22. března 2004 (Úř. věst. L 124, 27.4.2004). - Nařízení Komise č. 91/88 ze dne 13. ledna 1988, kterým se stanoví prováděcí předpisy článku 28a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst. L 11, 15.1.1989). - Pravidla Komise ze dne 14. července 1988, ustanovená po společné dohodě předsedou Soudního dvora dne 4. července 1989, kterými se stanoví podmínky uplatňování ustanovení o poskytování podpory v nezaměstnanosti dočasným zaměstnancům ve smyslu článku 28a odst. 10 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství. - Nařízení Rady č. 2458/98 ze dne 12. listopadu 1998 (Úř. věst. L 307, 17.11.1998) o zavedení eura. - Sdělení Komise ostatním orgánům o přepočtu částek stanovených ve služebním řádu č. 1999/C 60/09 (Úř. věst. C 60, 3.2.1999). - Článek 96 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství zavedený nařízením Rady č. 723/2004 ze dne 22. března 2004 (Úř. věst. L 124, 27.4.2004). - Článek 5 přílohy pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství zavedený nařízením Rady č. 723/2004 ze dne 22. března 2004 (Úř. věst. L 124, 27.4.2004). - Částky, které mohou být předmětem každoroční opravy (např. oprava odměn) byly naposledy změněny nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2104/2005 ze dne 20. prosince 2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005) B. Přehled systémů odměňování zavedených různými nařízeními Poznámky: 1. Podrobnější popis systémů odměňování tvoří přílohu I této zprávy. 2. Pro smlouvy, které byly uzavřeny před 1. květnem 2004 a jejichž platnost skončila po tomto datu, je stanoveno přechodné období. Původní systém (v platnosti od roku 1985 do dubna 2004) poskytoval krytí rizika nezaměstnanosti dočasných zaměstnanců (DZ) po ukončení služebního poměru. Dávky systému pojištění v nezaměstnanosti Společenství doplňují vnitrostátní dávky v nezaměstnanosti, na které má bývalý zaměstnanec nárok. Nárok na dávky, které jsou vypláceny po dobu 24 měsíců vzniká dočasným zaměstnancům, kteří ukončili alespoň 6 měsíců služby. Pro doplňkové dávky v nezaměstnanosti Společenství je stanoven minimální a maximální limit. V minulosti nebyly tyto limity nikdy upraveny. Systém, který má podobu skutečného fondu, je financován ze zaměstnaneckých i zaměstnavatelských příspěvků. Modifikovaný systém , který je uplatňován od května 2004, rovněž pokrývá riziko nezaměstnanosti nové kategorie dočasných zaměstnanců (DZ). Nárok na dávky je však nyní omezen na třetinu období odpracovaného jako DZ nebo SZ a nesmí překročit dobu 36 měsíců. Maximální limit (uplatňovaný pouze od sedmého měsíce nezaměstnanosti) a minimální výše příspěvku byly opět valorizovány a budou každoročně opraveny (viz mzdy). II. FINANČNÍ SITUACE SYSTÉMU V OBDOBÍ 1985 – 2005 A. Předběžné poznámky Číselné údaje uvedené v položce „Dávky v nezaměstnanosti“ zahrnují vždy základní dávku v nezaměstnanosti a veškeré rodinné dávky po uplatnění opravného koeficientu (pouze pro původní systém), přičemž je od této částky odpočítána částka dávek sociálního pojištění poskytnutých na vnitrostátní úrovni (podpora v nezaměstnanosti, rodinné dávky, dávky v nemoci a mateřství apod.) Příspěvky do společného systému zdravotního pojištění (RCAM) jsou přitom v plné míře pokryty systémem pojištění pro případ nezaměstnanosti Společenství (viz též příloha I). Od doplňkových dávek v nezaměstnanosti Společenství se tedy neodečítají zaměstnanecké příspěvky do systému RCAM. B. Přehled situace po pětiletých obdobích od roku 1985 do roku 2005 Poznámky: 3. Finanční údaje o výdajích (dávky v nezaměstnanosti a příspěvky do společného systému zdravotního pojištění (RCAM) za jednotlivé roky, rozdělené podle jednotlivých orgánů, nejsou pro období 1985 –1999 dostupné. Uvádíme proto pouze celkové součty dávek v nezaměstnanosti zaúčtovaných během uvedeného roku. Pokud jde o příspěvky do společného systému zdravotního pojištění (RCAM), jedná se o výdaje za každý uvedený rok; 4. Pro přehlednost a lepší srovnatelnost údajů za celé období, kterého se zpráva týká, je stejný postup uplatněn v níže uvedených tabulkách i pro období let 2000 – 2004 a 2005. Tento způsob prezentace poskytuje dobrý přehled o rovnováze systému během prvních 21 let jeho existence; 5. Níže uvedené údaje představují celkové částky za pětiletá období (s výjimkou roku 2005, který je uveden zvlášť). Podrobnější údaje za jednotlivé roky těchto pětiletých období jsou uvedeny v příloze II k této zprávě; 6. V dolní části tabulky jsou uvedeny změny finančních aktiv fondu (na běžném účtu v účetní evidenci Evropské komise a na investičních účtech spravovaných GŘ ECFIN). Údaje odpovídají vždy účetní situaci ke dni 31. prosince uvedeného období. Roční hospodářský výsledek se samozřejmě projevuje zvýšením nebo poklesem těchto aktiv. 1) Tabulka [pic] 2) Graf [pic] C. Souhrnné roční přehledy příjmů a výdajů za období 2000 – 2005 Pro toto období jsou uvedeny údaje o „dávkách v nezaměstnanosti“ vyplacených za jednotlivé roky. Rozdíly mezi tabulkami uvedenými v bodě II.B (a v příloze II) a v bodě II.C, jsou dány tím, že program pro kalkulaci doplňkových dávek Společenství v nezaměstnanosti (vytvořený v programu Access) není propojen automaticky s vlastním systémem plateb. Některé výpočty je proto nutné provádět mimo program. Údaje uvedené v tomto bodě jsou nejpřesnějšími možnými odhady, které umožňují rozklad výdajů podle jednotlivých orgánů. Zdá se, že údaje uvedené v tomto bodě jsou nejvhodnějším základem pro posouzení skutečné rovnováhy systému. 1. Období 2000 – 2002 [pic] 2. Období 2003 – 2005 [pic] D. Přehled ročních příjmů a výdajů za období 2000 – 2005 v poměrném vyjádření (procentuální podíly ve vztahu k celkovým ročním částkám) Na základě údajů uvedených v bodě C: [pic] E. Vývoj průměrných nákladů na spis za období 2000 – 2005 [pic] Průměrné náklady na spis jsou vypočítávány tak, že součet výdajů (dávky v nezaměstnanosti + příspěvky do společného systému zdravotního pojištění RCAM) je vydělen celkovým počtem dávek. Dávku je možné definovat jako nárok na podporu Společenství v nezaměstnanosti vztahující se k určitému kalendářnímu měsíci. Tento nárok může být úplný (30/30) nebo částečný (poměrná část), podle toho, zda doklady, které je třeba předkládat každý měsíc, splňují všechny náležitosti. Tímto způsobem lze vypočítat průměrné měsíční náklady na jednu dávku v nezaměstnanosti v uvedeném roce. Tabulka uvádí celkový počet dávek poskytnutých za uvedený rok, rozložený podle jednotlivých orgánů. Podrobnější analýza průměrných nákladů na dávky v nezaměstnanosti za období let 2004 a 2005 je uvedena v kapitole IV této zprávy. F. Poznámky - Při zohlednění veškerých příjmů a výdajů lze konstatovat, že systém byl po dobu své existence ve ztrátě celkem čtyřikrát (a to v letech 1991, 2000, 2001 a 2004). Odpočítáme-li zisky z úroků z finančních investic přebytků, zaznamenal systém ztrátu i v letech 1990 a 2002. - Všimněme si, že za rok 2005 systém vykázal značný přebytek: více než 11 % v porovnání s příjmy (bez úroků). - Současná celková aktiva ve výši 9,2 miliónu EUR vystačí na financování: - výdajů na více než rok a půl (za základ je vzat rok 2005: 5,9 milionu EUR) - šestinásobku největší roční provozní ztráty (bez příjmů z úroků) zaznamenané v historii systému (1,46 miliónu EUR v roce 2001). - Údaje v tabulkách v bodě C jasně ukazují na soustavnou nerovnováhu mezi příjmy a výdaji Hospodářského a sociálního výboru. Celkové náklady na dávky v nezaměstnanosti vyplácené bývalým zaměstnancům tohoto orgánu několikanásobně převyšují odpovídající příspěvky do systému. Naopak je tomu u příjmů z agentur a úřadů ve vztahu k výdajům na dávky vyplácené bývalým zaměstnancům těchto institucí. Tuto skutečnost potvrzují i údaje o počtu přispěvatelů do systému a příjemců dávek (viz bod III.C). - Průměrné náklady se v období let 2000 – 2003 spíše snižovaly. Tento jev lze vysvětlit tím, že minimální a maximální limity dávek v nezaměstnanosti zůstaly beze změny od roku 1985, zatímco vnitrostátní podpory v nezaměstnanosti, které jsou odečítány od dávek v nezaměstnanosti Společenství, byly korigovány v souvislosti s růstem životních nákladů (pravidelná indexace). Rodinné dávky Společenství, které byly rovněž indexovány, kompenzují tento pokles pouze částečně. III. ÚDAJE O PŘISPĚVATELÍCH DO SYSTÉMU A PŘÍJEMCÍCH DÁVEK V OBDOBÍ 2000 – 2005 A. Přehled ročních počtů dočasných/smluvních zaměstnanců ve službě ke dni 31.12. za období 2000 – 2005, rozklad podle třídy. [pic] V příloze VI této správy je uveden rozklad zaměstnanců podle úřadů a agentur. B. Přehled ročních počtů nezaměstnaných (kterým byly vypláceny dávky v nezaměstnanosti za měsíc prosinec daného roku) za období 2000 – 2005, rozklad podle třídy. [pic] C. Přehled celkových součtů z tabulek uvedených v bodě A a B společně a jejich poměrný význam (v %) ve vztahu k odpovídajícímu celkovému počtu osob. 1) Tabulka [pic] 2) Graf [pic] D. Přehled počtu vedených spisů (alespoň jedna dávka vypočítaná během uvedeného roku) rozklad podle orgánů. [pic] Tyto statistické údaje částečně doplňují údaje uvedené v bodu B. této kapitoly. Jsou lepším ukazatelem skutečné zátěže ve spisové agendě. Založení každého nového spisu totiž představuje nezanedbatelnou administrativní zátěž, a to i tehdy, je-li v daném případě vyplaceno pouze několik dávek. Tyto číselné údaje krom toho vypovídají o skutečném počtu nezaměstnaných s nárokem na výplatu dávky na jednotlivé orgány. E. Údaje o počtu nezaměstnaných (kterým byly vyplaceny dávky v nezaměstnanosti alespoň za jeden měsíc v uvedeném roce) podle země bydliště, za období 2000 – 2005. 1) Tabulka [pic] 2) Graf [pic] F. Přehled délky smluv dočasných a smluvních zaměstnanců s nárokem na výplatu dávky v nezaměstnanosti – rozklad podle orgánů. Následující tabulka uvádí pro jednotlivé roky (2000 – 2005) procento celkového počtu nezaměstnaných (kterým byly vyplaceny dávky v nezaměstnanosti alespoň za jeden měsíc v uvedeném roce), jejichž délka smlouvy resp. smluv, na jejichž základě jim vznikl nárok na doplňkové dávky Společenství v nezaměstnanosti, se pohybovala v rozmezí uvedeného limitu (do 1 roku, do 2 let atd.). [pic] [pic] Podrobnější rozbor situace za období let 2004 – 2005 viz kapitola IV této zprávy. G. Délka doby vyplácení dávek v nezaměstnanosti – rozklad podle orgánů. Následující tabulka uvádí průměrnou dobu vyplácení dávek během jednotlivých let (2000 – 2005). Doba vyplácení dávek je vyjádřena počtem dní od založení spisu do 31. prosince daného roku, přičemž za základ byl vzat celkový počet spisů vedených v daném roce (nezaměstnaní, kterým byla vypočítána alespoň jedna dávka v nezaměstnanosti v uvedeném roce). Tento součet je vydělen počtem spisů a poté koeficientem 30, přičemž výsledkem je průměr, vyjádřený v „dávkách“. Podrobnější rozbor situace za období let 2004 – 2005 viz kapitola IV této zprávy. [pic] H. Poznámky - Komise po dlouhou dobu zaměstnávala více než polovinu dočasných zaměstnanců pracujících pro evropské orgány. Jedním z důvodů je ten, že značný počet smluv s dočasnými zaměstnanci byl uzavřen na dobu neurčitou, a to především v oblasti výzkumu (více než 700). Od roku 2004 byli dočasní zaměstnanci s tímto typem smlouvy jmenováni do stálé služby, což vedlo k tomu, že již koncem roku 2005 Komise zaměstnávala méně než třetinu z celkového počtu dočasných zaměstnanců. - Počet pracovníků zaměstnaných v agenturách a úřadech neustále roste. Pracovníci zaměstnaní těmito institucemi představují v současnosti velkou část (více než třetinu) dočasných zaměstnanců. - V souvislosti s předchozím bodem je třeba připomenout, že také počet agentur a úřadů během posledních let narostl téměř exponenciálně. - V posledních šesti letech tvořili největší část dočasných zaměstnanců ve služebním poměru zaměstnanci třídy A (35 až 45 %); mezi nezaměstnanými s nárokem na výplatu dávky v nezaměstnanosti však jasně převažují bývalí zaměstnanci třídy C (rovněž 35 až 45 %). Skutečnost, že podíl nezaměstnaných bývalých zaměstnanců Hospodářského a sociálního výboru s nárokem na výplatu dávky několikanásobně převyšuje počet zaměstnanců v aktivním služebním poměru v tomto orgánu, potvrzuje poznámku uvedenou v předešlé kapitole (viz II.E). - Počet nezaměstnaných s nárokem na výplatu dávky v nezaměstnanosti (bývalí smluvní zaměstnanci) je zatím příliš malý na to, aby bylo možné vyvodit spolehlivé závěry. - Počet přispěvatelů do systému zaměstnaných agenturami a úřady výrazně převyšuje počet nezaměstnaných bývalých zaměstnanců těchto institucí majících nárok na výplatu dávky v nezaměstnanosti. Tuto skutečnost potvrzují i číselné údaje v rubrice příjmy a výdaje (viz bod II.D) Důvodem je částečně i to, že značné množství agentur a úřadů bylo vytvořeno poměrně nedávno a platnost mnohých smluv tedy ještě nevypršela. - Rozdíl mezi počtem nezaměstnaných, kterým byly vypláceny dávky v prosinci (viz III.B) a počtem registrovaných nezaměstnaných za celý rok vypovídají o velkém počtu vedených spisů. Tyto číselné údaje jsou dobrým ukazatelem skutečné administrativní zátěže ve spisové agendě. - Informace o bydlišti nezaměstnaných s nárokem na výplatu dávky Společenství v nezaměstnanosti, ukazují, že víc než polovina z nich je registrována jako uchazeči o zaměstnání v Belgii. Tento počet, který neustále roste (s výjimkou roku 2005), však nijak nevypovídá o státní příslušnosti těchto osob. Jinými slovy, osoby, které se registrují jako uchazeči o zaměstnání v Belgii, pocházejí ze všech členských států Evropské unie a lze s určitostí říct, že nejde pouze o Belgičany. Připočteme-li navíc číselné údaje z pěti zemí, ve kterých se registrovalo nejvíce uchazečů o zaměstnání (Belgie, Francie, Španělsko, Lucembursko, Itálie), výsledný součet představuje více než 80 % všech vedených spisů. Toto procento zůstává v průběhu posledních 6 let poměrně stabilní. Je také zřejmé, že mezi nezaměstnanými, kteří se registrují jako uchazeči o zaměstnání v jiných než výše uvedených zemích, je zdaleka nejvíce bývalých zaměstnanců agentur a úřadů. - Z údajů v tabulce III.F (délka smluv) lze dojít k těmto závěrům: - Délka pracovních smluv se za poslední roky zkrátila: zatímco v roce 2000 představoval podíl smluv delších než 2 roky více než 75 %, v roce 2005 byl tento podíl pouze 45 %. Je však příliš brzo na to, aby to bylo možné považovat za důsledek reformy; - I v tomto případě Hospodářský a sociální výbor vybočuje z průměru: polovina smluv byla uzavřena maximálně na jeden rok. V roce 2005 tak 8,1 % z celkového počtu nezaměstnaných tvořili bývalí zaměstnanci Hospodářského a sociálního výboru, přičemž 4,8 % z celkového počtu nezaměstnaných pracovalo v tomto orgánu na smlouvu o délce jednoho roku nebo méně. - Z údajů v tabulce III.G (doba vyplácení dávek) lze dospět k těmto závěrům: - délka doby vyplácení dávek dosahovala v minulosti, tj. v rámci původního systému, přibližně jednoho roku, s výjimkou let 2000 a 2004. V roce 2000 byl založen velký počet spisů v důsledku výměny zaměstnanců v kabinetech komisařů. Tyto spisy však byly otevřeny pouze na krátká období. Důvod proč byla doba vyplácení dávek výrazně zkrácena v roce 2004 není příliš zřejmý. Lze nicméně konstatovat, že tento jev se týká především zaměstnaneckých smluv s Komisí. Vliv modifikovaného systému je zatím pouze nepatrný. - Zkrácení doby vyplácení dávek v roce 2005 lze pravděpodobně vysvětlit nárůstem počtu nezaměstnaných, na něž se vztahuje modifikovaný systém se zkrácenou délkou doby, po kterou je možné dávky vyplácet (třetina odpracované doby). IV. SITUACE V OBDOBÍ ÚČINNOSTI REFORMY (ROK 2004 A 2005) A. Úvodní vysvětlení V souvislosti se zavedením reformy se změnily také nároky na doplňkové dávky Společenství v nezaměstnanosti. Podrobnější informace o těchto změnách jsou uvedeny v příloze I této zprávy. Během přechodného období, jehož délku nelze s přesností předpovědět, budou oba systémy existovat paralelně. Zaměstnanci, kteří získali nárok na doplňkové dávky Společenství v nezaměstnanosti na základě smlouvy dočasného zaměstnance, která byla uzavřena před 1. květnem 2004, mají totiž možnost výběru mezi oběma systémy. Jestliže si tyto osoby i po 30. dubnu 2004 nadále a bez přerušení uchovávají nárok na doplňkové dávky v nezaměstnanosti Společenství, v okamžiku, kdy budou splňovat podmínky na přiznání těchto dávek, budou mít možnost volby, avšak bez možnosti pozdější změny. B. Analýza průměrných nákladů na dávku V této tabulce jsou uvedeny průměrné náklady na jednu dávku (tj. měsíční splatnou částku) podle jednotlivých typů smluv (dočasní zaměstnanci - DZ a smluvní zaměstnanci – SZ), přičemž je zohledněn systém, který se na příslušné případy vztahuje. [pic] C. Analýza příspěvků do fondu pojištění v nezaměstnanosti Údaje v níže uvedené tabulce vycházejí z nového výplatního systému (NAP). Tyto údaje se týkají všech orgánů, agentur a úřadů společně. Pro každý měsíc je uveden vždy počet spisů, pro které byla kalkulována mzda, a to i tehdy, pokud byla kalkulace provedena až v některém z následujících měsíců. U těchto případů byly připočítány zaměstnanecké i zaměstnavatelské příspěvky za uvedený měsíc. Tímto způsobem byl vypočítán průměrný příspěvek na zaměstnance, což umožňuje porovnat jeho výšku za jednotlivé měsíce. [pic] D. Analýza délky trvání smluv – rozklad podle orgánu Následující tabulka uvádí pro jednotlivé roky (2004 – 2005) procento celkového počtu nezaměstnaných (kterým byly vyplaceny dávky v nezaměstnanosti alespoň za jeden měsíc v uvedeném roce), jejichž délka smlouvy resp. smluv, na jejichž základě jim vznikl nárok na doplňkové dávky Společenství v nezaměstnanosti, se pohybovala v rozmezí uvedeného limitu (do 1 roku, do 2 let atd.). [pic] [pic] [pic] E. Analýza délky doby vyplácení dávek – rozklad podle orgánů Následující tabulka uvádí průměrnou dobu vyplácení dávek během jednotlivých let (2004 – 2005). Doba vyplácení dávek je vyjádřena počtem dní od založení spisu do 31. prosince daného roku, přičemž za základ byl vzat celkový počet spisů vedených v daném roce (nezaměstnaní, kterým byla vypočítána alespoň jedna dávka v nezaměstnanosti v uvedeném roce). Tento součet je vydělen počtem spisů a poté koeficientem 30, přičemž výsledkem je průměr, vyjádřený v „dávkách“. Údaje jsou rozloženy také podle typu smlouvy a podle systému, na který se vztahují. [pic] F. Poznámky - Je zřejmé, že měsíční náklady na doplňkovou dávku Společenství v nezaměstnanosti, v případě bývalých dočasných zaměstnanců jsou výrazně vyšší v modifikovaném systému. Uvedené průměrné náklady za rok 2004 (modifikovaný systém) jsou však do určité míry zkreslené, vzhledem k tomu, že velký počet příjemců byl ještě v počátečním šestiměsíčním období vyplácení dávek, během něhož základní dávka v nezaměstnanosti není omezena maximálním limitem. V roce 2005 se už náklady snížily, i když systém ještě nefungoval normálním tempem. Lze tedy očekávat, že průměrné náklady se budou dále snižovat. - V roce 2005 bylo možné poprvé vypočítat průměrné náklady na dávku v nezaměstnanosti vyplacenou bývalému smluvnímu zaměstnanci. Přestože tyto náklady jsou rovněž zkreslené, a to směrem nahoru (viz přecházející odstavec), je patrné, že jsou i tak nižší o 60 %, než v případě bývalých smluvních zaměstnanců. - Pokud jde o příspěvky do systému, lze uvést následující připomínky: - změna způsobu kalkulace příspěvku vedla k jeho zvýšení o cca 80 % (51,13 EUR v dubnu 2004 oproti 91,00 EUR v květnu 2004) - V roce 2005 bylo třeba 27,5 dočasného zaměstnance v aktivní službě (příspěvek 88,11 EUR měsíčně) na financování jedné nezaměstnanecké dávky bývalého dočasného zaměstnance (náklady 2 420,74 EUR za měsíc). V původním systému bylo na jednu nezaměstnaneckou dávku bývalého dočasného zaměstnance potřeba 29,15 zaměstnance v aktivní službě (příspěvek 51,13 EUR měsíčně při průměrných nákladech 1 490,53 EUR za měsíc). Tento poměr se tedy v modifikovaném systému zásadně nezměnil, naopak vykazuje klesající tendenci; - V roce 2005 bylo třeba 28,60 smluvních zaměstnanců v aktivní službě (příspěvek 35,85 EUR měsíčně) na financování jedné nezaměstnanecké dávky bývalého smluvního zaměstnance (náklady 1 026,15 EUR za měsíc). - Z toho je možné vyvodit závěr, že financování v obou zaměstnaneckých kategoriích je téměř v rovnováze. - Pokud jde o délku trvání smluv, na jejichž základě vznikl nárok na doplňkové dávky Společenství;v nezaměstnanosti, je možné rozdíly mezi smlouvami uzavřenými v rámci původního systému a smlouvami, které byly uzavřeny v rámci modifikovaného systému, sledovat pouze v roce 2005. Zdá se, že smlouvy v rámci modifikovaného systému byly uzavírány na delší dobu. Je však třeba vzít v úvahu, že přechodné období ještě neskončilo: zaměstnanci, kteří byli ve služebním poměru před 1. květnem 2004 i po tomto datu, mají stále možnost volby mezi oběma systémy, což může tyto údaje ovlivnit. - Z údajů v tabulce IV.E (doba vyplácení dávek) lze dospět k těmto závěrům: - potvrzuje se, že v roce 2004 byla doba vyplácení dávek v nezaměstnanosti bývalým zaměstnancům Komise výrazně kratší; - počínaje rokem 2005, kdy počet nezaměstnaných (bývalých dočasných zaměstnanců), na které se vztahuje modifikovaný systém, je již vyšší, lze konstatovat, že doba vyplácení dávek u těchto spisů bude pravděpodobně výrazně kratší, než v rámci původního systému; - první ukazatele (velmi částečné a neúplné) ukazují na stejný trend v případě bývalých smluvních zaměstnanců. Je však pravda, že první spisy byly založeny až během roku 2005. V. SHRNUTÍ A ZÁVĚR – Po zavedení reformy, a tedy po zavedení kategorie smluvních zaměstnanců, kteří mají nahradit především pomocné zaměstnance, se počet osob s nárokem na příspěvek Společenství v nezaměstnanosti téměř zdvojnásobil. Pomocní zaměstnanci patří výhradně pod vnitrostátní systém sociálního zabezpečení, a proto nemají nárok na dávky sociálního zabezpečení Evropských společenství. – Doplňkový systém pojištění v nezaměstnanosti Společenství po většinu času tj. ze tří čtvrtin doby své existence, vykazoval přebytky provozního rozpočtu. – Současné rezervy umožňují pokrýt potřeby systému po dobu 6 let deficitního hospodaření. – Nerovnováha mezi příjmy a výdaji Hospodářského a sociálního výboru a výdaji na nezaměstnané bývalé zaměstnance tohoto orgánu přetrvává. – Události, ke kterým dochází občasně, jako například obnovení Komise a s ní související výměna zaměstnanců v kabinetech komisařů nebo výměna pracovníků politických skupin v Evropském parlamentu po volbách, mají významný vliv na finanční rovnováhu systému. – Počet agentur a úřadů, jakož i počet jejich zaměstnanců neustále roste, a to do té míry, že překračuje počet dočasných a smluvních zaměstnanců Komise. – Velký počet nezaměstnaných bývalých zaměstnanců Společenství je koncentrován jen v několika členských státech. Bylo by vhodné zavést elektronickou výměnu informací nezbytných pro výplatu doplňkové dávky Společenství v nezaměstnanosti. – Nový systém doplňkového pojištění Společenství pro případ nezaměstnanosti, zavedený reformou, by měl dosáhnout standardní funkčnosti pravděpodobně v letech 2007 – 2008. První údaje o provozní rovnováze nového systému jsou však již k dispozici. Vyplývá z nich následující: - příspěvky dočasných zaměstnanců se výrazně zvýšily; - přestože v rámci nového systému jsou náklady na jednoho nezaměstnaného výrazně vyšší než v původním systému, spolehlivé ukazatele svědčí o tom, že současné příspěvky pokrývají přibližně stejné procento výdajů jako v minulosti; - zdá se, že rozdíl mezi systémy, které se vztahují na bývalé dočasné zaměstnance a systémy, pod které spadají bývalí smluvní zaměstnanci, nezpůsobuje výrazné nerovnosti mezi těmito dvěma kategoriemi, pokud jde o pokrytí výdajů příjmy; - pokud se v příštích letech potvrdí, že doba vyplácení dávek se v rámci modifikovaného systému skutečně zkracuje (a první ukazatele to jasně naznačují), rovnováha systému by měla být spolehlivější a lépe garantovaná. – Otevřenou otázkou nicméně zůstává, jaká bude situace systému v letech 2007 – 2008, kdy velkému počtu smluvních zaměstnanců vyprší smlouva. – Bylo by vhodné vypracovat výhledovou studii na posouzení rovnováhy modifikovaného systému z dlouhodobějšího hlediska a následně zvážit, zda není nutná případná úprava příspěvků, resp. nároků.