ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.7.

ECB uznává, že je důležité přizpůsobit statistiky Evropského systému účtů hospodářskému vývoji a novým požadavkům uživatelů. ECB proto pro účely analýzy politiky vybízí k úplnějšímu a povinnému vykazování statistik o investičních a fixních aktivech informačních a komunikačních technologií, případně v členění podle ekonomické činnosti. To se týká ročních (tabulka 1A) a čtvrtletních (tabulka 1Q) hlavních souhrnných ukazatelů národních účtů, kombinační klasifikace fixních aktiv podle ekonomické činnosti a podle aktiv (tabulka 20) a kombinační klasifikace tvorby hrubého fixního kapitálu podle ekonomické činnosti a aktiv (tabulka 22). ECB dále navrhuje do tabulky 1Q zahrnout povinné vykazování předmětů střednědobé a krátkodobé spotřeby a služeb a do rozvah nefinančních aktiv v tabulce 26 zahrnout alespoň dobrovolné vykazování zastavěné půdy.
ECB konstatuje, že účelem ani důsledkem článku 59 AMLR1 není vymezení právního režimu statusu těchto bankovek jako zákonného platidla. ECB dále navzdory tomu, že zřejmě chybí analýza nebo posouzení dopadů, vítá, že hranice pro zamýšlený zákaz transakcí mezi spotřebiteli a podniky a mezipodnikových transakcí má být stanovena dostatečně vysoko, aby se předešlo faktickému dopadu, který by vedl ke zrušení eurobankovek. K faktickému zrušení eurobankovek by mohlo dojít mimo jiné tehdy, pokud by prahové hodnoty byly stanoveny tak nízko, že by to ohrozilo ekonomickou životaschopnost hotovosti jako všeobecného a široce přijímaného platebního prostředku a fungování hotovostního oběhu, což by v konečném důsledku ovlivnilo i transakce pod takovou prahovou hodnotou. ECB v této souvislosti konstatuje, že hotovost hraje ve společnosti i nadále důležitou roli a že ECB a národní centrální banky eurozóny jsou i nadále odhodlány chránit její existenci, širokou všeobecnou dostupnost a použitelnost jako platebního prostředku a uchovatele hodnoty. Proto by měla Unie a příslušné vnitrostátní orgány všechna taková omezení hotovostních plateb a jejich cíle pečlivě vysvětlovat široké veřejnosti s použitím vhodných komunikačních opatření, aby si veřejnost udržela důvěru v eurohotovost jako platný, legitimní a důvěryhodný platební prostředek. Doporučuje se, aby tato komunikační opatření zahrnovala také úvahy o méně omezujících opatřeních, jako je oznamovací povinnost u transakcí nad určitou prahovou hodnotou, a o tom, proč byla považována za méně účinná.
ECB bere na vědomí navrhovaný omezený rozsah přímého dohledu AMLA s ohledem na rozpočtová omezení návrhu. Podle zkušeností ECB je přínosné, aby měl přímý dohled na úrovni Unie široký záběr a aby instituce, které se stanou předmětem přímého dohledu, byly vybírány na základě objektivních a transparentních kritérií. ECB by proto důrazně podpořila změnu kritérií pro určení vybraných povinných osob tak, aby výsledkem tohoto procesu byl širší soubor povinných osob podléhajících přímému dohledu AMLA, který by mohl zahrnovat povinné osoby se sídlem v každém členském státě, čímž by se podpořila společná kultura dohledu a sbližování postupů dohledu v oblasti AML/CFT. Tím se rovněž sníží riziko arbitráže. V případě jednotného mechanismu dohledu byl tento cíl usnadněn kritérii pro výběr významných dohlížených subjektů, kdy nařízení (EU) č. 1024/2013 vyžaduje, aby ECB plnila úkoly přímého dohledu ve vztahu ke třem nejvýznamnějším úvěrovým institucím v každém zúčastněném členském státě, neodůvodňují-li zvláštní okolnosti jiný postup ( 13 ) . Vzhledem k tomu, že nařízení o AMLA stanoví poměrně přísná kritéria výběru založená na posouzení rizik, zveřejnění seznamu vybraných povinných osob, jak se předpokládá v uvedeném návrhu, by se rovnalo nepřímému zveřejnění skutečnosti, že vybrané dohlížené subjekty vykazují vysoké riziko praní peněz a financování terorismu, což jsou v současné době důvěrné informace, které jsou sdíleny pouze mezi příslušnými orgány na základě zásady „vědět jen to nejnutnější“. Objektivní kritéria založená na posouzení rizik, která by nevedla k nepřímému zveřejnění těchto důvěrných informací v oblasti dohledu, by byla vhodnější, neboť by nevysílala nezamýšlené signály trhům ani nevytvářela riziko poškození dobré pověsti vybraných povinných osob, nad nimiž vykonává přímý dohled AMLA. Kromě toho by mělo být doplněno ustanovení, které zajistí, aby orgán AMLA a příslušné orgány obezřetnostního dohledu v Unii vzájemně komunikovaly během procesu posuzování pro účely výběru povinných osob před zveřejněním seznamu vybraných povinných osob. To by orgánům obezřetnostního dohledu umožnilo předem analyzovat možné obezřetnostní důsledky rizik spojených s těmito subjekty.
2.3.2

Z těchto důvodů se ECB domnívá, že přístup poskytnutý ECB a národním centrálním bankám by měl být širší, než předpokládá navrhované nařízení. Členům ESCB by měl být umožněn přístup k datům, která spadají do oblasti působnosti navrhovaného nařízení, a jejich využívání, a to nejen v případě mimořádné potřeby data použít k plnění úkolů ESCB, ale také pro statistické účely, pokud by to ECB pomohlo při shromažďování oficiálních statistik za pomoci národních centrálních bank. To by ECB pomohlo, když přispívá k harmonizaci pravidel a postupů, jimiž se řídí shromažďování, sestavování a distribuce statistik v oblastech její působnosti. Umožnit podávání žádostí o data pro statistické účely by bylo velmi přínosné pro koncové uživatele, neboť by to umožnilo data analyzovat s cílem identifikovat trendy/vzorce, ušetřit čas před přijetím nařízení a pomoci analyzovat potřeby ESCB v oblasti dat v mimořádných a krizových situacích. Je však nanejvýš důležité, aby širší přístup byl doprovázen zárukami, které zajistí, že přístup k datům a jejich použití bude umožněno pouze v rozsahu a na úrovni podrobnosti nezbytné pro plnění úkolů stanovených právními předpisy, jako je vývoj, vypracovávání a šíření oficiálních statistik, a aby orgány Unie a subjekty veřejného sektoru zavedly veškerá nezbytná regulační, správní, technická a organizační opatření k zajištění ochrany dat.
Pokud se však normotvůrce Unie rozhodne zachovat navrhovaná ustanovení týkající se prováděcího aktu Evropské komise pro zavedení mechanismu povinné náhradní koupě, ECB by ráda uvedla následující postřehy. Zaprvé, ECB vítá revize navrhovaného nařízení týkající se mechanismu povinné náhradní koupě. Uplatňování podmínek pro aktivaci mechanismu povinné náhradní koupě pro určité finanční nástroje nebo kategorie transakcí prostřednictvím prováděcího aktu by mělo být zváženo s ohledem na dopad povinné náhradní koupě na fungování trhů s cennými papíry. Kromě toho by tento prováděcí akt měl zohlednit potenciální dopady mechanismu povinné náhradní koupě na finanční stabilitu Unie a na efektivnost vypořádání v Unii ( 6 ) - což jsou záležitosti, které by měly být považovány za záležitosti spadající do oblasti poradní pravomoci ECB - a takový prováděcí akt by proto měl být předložen ECB ke konzultaci před jeho přijetím. Rovněž by měl účastníkům trhu poskytnout dostatek času na provedení, aby mohli dosáhnout provozní připravenosti. Pokud jde o požadavky týkající se podmínek použitelných na provedení náhradní koupě, je důležité, aby náklady na provedení nebyly neúměrné hodnotě vyměňované v rámci podkladové transakce. Kromě toho by v souladu se zásadou proporcionality měla být účastníkům trhu, na něž by se náhradní koupě v daném případě vztahovala, poskytnuta určitá flexibilita. Měl by být zvážen přístup, podle něhož by se účastníci trhu namísto právních předpisů, které předepisují přesný způsob provádění náhradní koupě, museli na těchto podrobnostech spolu smluvně dohodnout. Kromě toho by strana, která není v selhání, mohla mít možnost rozhodnout, zda má být zahájen postup náhradní koupě, či nikoli. Tato flexibilita by straně, která není v selhání, umožnila vyhnout se nepřiměřené zátěži spojené s prováděním složitých provozních, technických a právních změn nezbytných pro použití náhradní koupě.
(3)

The Central Bank and Financial Services Authority of Ireland vybrala společnost Deloitte & Touche jako svého externího auditora od účetního roku 2005 a ECB má za to, že tento auditor splňuje nezbytné požadavky pro jmenování.
(3)

Bank of Greece rozhodla, že společnost Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA by měla být jejím jediným externím auditorem pro účetní rok 2005 a ECB má za to, že tato společnost splňuje nezbytné požadavky pro toto jmenování.
2.

I když změna nařízení (ES) č. 1338/2001 je nezbytná, aby se umožnila přeprava padělků pro účely rámce, jakož i vydávání padělků vnitrostátními orgány, mohlo by se prověřit, do jaké míry by v tomto ohledu mohl být prospěšný společný postup podle hlavy VI Smlouvy o EU. Konkrétně by se měla posoudit použitelnost čl. 31 odst. 1 písm. e) Smlouvy o EU, jelikož zajištěné padělky se používají jako důkaz v probíhajících trestních řízeních před vnitrostátními soudními orgány. Členské státy by měly zejména zajistit, aby v rozsahu, ve kterém nejsou dotčena práva podezřelého a obviněného, mohli zaměstnanci národních analytických středisek a národních centrálních bank, které nejsou národními analytickými středisky, legitimně přepravovat a zadržovat určité množství zajištěných padělaných bankovek pro účely rámce za podmínky, že tyto vzorky budou na požádání okamžitě vráceny státnímu zastupitelství či soudním orgánům.
2.

Na konec odstavce 1 se doplňuje následující pododstavec 1.7: „1.7 a) Národní centrální banka členského státu, který přijme euro 1. ledna 2007 nebo po tomto datu, a národní centrální banky všech ostatních zúčastněných členských států k okamžiku, kdy tento členský stát přijme euro, poskytnou ECB ve vztahu k tomuto členskému státu zpětné údaje odpovídající údajům požadovaným v tabulkách 1 až 8 přílohy II, aby bylo možné sestavit agregáty pokrývající eurozónu v jejím novém složení. Národní centrální banky poskytnou zpětné údaje od referenčních dat stanovených níže s výjimkou členění uvedených v tabulce 13, pro něž jsou nejdřívějšími referenčními obdobími, za která se má vykazovat, období uvedená v dotčené tabulce. Všechny zpětné údaje lze poskytnout na základě nejlepších odhadů. i) Pokud členský stát, který přijímá euro, vstoupil do EU před květnem 2004, pokrývají zpětné údaje alespoň období od roku 1999. ii) Pokud členský stát, který přijímá euro, vstoupil do EU v květnu 2004, pokrývají zpětné údaje alespoň období od roku 2004. iii) Pokud členský stát, který přijímá euro, vstoupil do EU po květnu 2004, pokrývají zpětné údaje alespoň období ode dne, kdy tento členský stát vstoupil do EU. b) Pokud zpětné údaje uvedené v písmenu a) už nezahrnují měsíční sledování, která by pokrývala období pěti let za každou ze čtyř hlavních podpoložek běžného účtu platební bilance, a sice zboží, služby, výnosy a běžné převody, pak národní centrální banky zajistí, aby byla tato sledování v údajích, které poskytnou, zahrnuta.“
CS Úřední věstník Evropské unie C 308/1

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 14. prosince 2009

Radě Evropské unie o externím auditorovi Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(ECB/2009/26)

2009/C 308/01

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

(1) Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

(2) Mandát stávajícího externího auditora Central Bank and Financial Services Authority of Ireland skončil po provedení auditu za účetní rok 2008. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora od účetního roku 2009.

(3) Central Bank and Financial Services Authority of Ireland vybrala za svého externího auditora pro účetní roky 2009 až 2011 společnost Deloitte & Touche,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

Doporučuje se, aby společnost Deloitte & Touche byla jmenována externím auditorem Central Bank and Financial Services Authority of Ireland pro účetní roky 2009 až 2011.
(4)

V případech, kde v souladu s vnitrostátními pravidly a zavedenými postupy zpravodajské jednotky předávají informace příslušným orgánům jiným než národní centrální bance, jsou takové orgány a příslušné národní centrální banky povinny vzájemně spolupracovat, aby bylo zajištěno plnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené ECB. Potřebné informace v oblasti externí statistiky shromažďuje a sestavuje v Irsku Central Statistice Office a na Maltě National Statistics Office. V zájmu plnění shora uvedené statistické zpravodajské povinnosti by Central Bank of Ireland a Central Statistics Office a Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank a National Statistics Office měly navzájem spolupracovat. Taková spolupráce by měla zahrnovat vytvoření stálé struktury pro předávání údajů, pokud již takový výsledek nezajišťují vnitrostátní právní předpisy.
3.

Mandát externího auditora a náhradního externího auditora může být každý rok obnoven. V obou případech by však mandát neměl přesáhnout celkové období pěti let a měl by skončit nejpozději účetním rokem 2017.
(2)

V případech, kde v souladu s vnitrostátními pravidly a zavedenými postupy zpravodajské jednotky předávají potřebné informace příslušným orgánům, které nejsou národními centrálními bankami, jsou takové orgány a příslušné národní centrální banky povinny vzájemně spolupracovat, aby bylo zajištěno plnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené ECB. Taková spolupráce by měla zahrnovat vytvoření stálé struktury pro předávání údajů, pokud již takový výsledek nezajišťují vnitrostátní právní předpisy. V současné době se tento požadavek týká spolupráce mezi Central Statistics Office a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland v Irsku a mezi National Statistics Office a Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta na Maltě. Ve Finsku převzal Statistics Finland k 1. lednu 2014 úkol shromažďovat a sestavovat potřebné informace v oblasti externí statistiky od Suomen Pankki. V zájmu plnění shora uvedené statistické zpravodajské povinnosti by Suomen Pankki a Statistics Finland měly navzájem spolupracovat.
2.

Pokud jde o vyplácení dividend úvěrovými institucemi (7) za finanční rok 2015 v roce 2016, doporučuje ECB toto: a) Kategorie 1 : Úvěrové instituce, které splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c) a které k 31. prosinci 2015 již dosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny požadavky, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek; b) Kategorie 2 : Úvěrové instituce, které k 31. prosinci 2015 splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c), avšak k tomuto datu nedosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny požadavky, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek. Kromě toho by měly zásadně vyplácet dividendy jen v takovém rozsahu, aby byl zabezpečen přinejmenším lineární (8) postup směrem k naplnění kapitálových požadavků v plném rozsahu, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d); c) Kategorie 3 : Úvěrové instituce, které porušují požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) nebo c), by v zásadě neměly vyplácet žádné dividendy. Úvěrové instituce, které nejsou schopny postupovat v souladu s tímto doporučením, protože mají za to, že jsou na základě právních předpisů povinny vyplatit dividendy, by se měly neprodleně obrátit na příslušný společný tým dohledu.
2.

Pokud jde o vyplácení dividend (7) úvěrovými institucemi za finanční rok 2016 v roce 2017, doporučuje ECB toto: a) Kategorie 1: Úvěrové instituce, které i) splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c) a které ii) k 31. prosinci 2016 již dosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny uvedené požadavky a požadavky vyplývající z výsledků procesu dohledu a hodnocení, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek; b) Kategorie 2: Úvěrové instituce, které k 31. prosinci 2016 splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c), avšak k tomuto datu nedosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny uvedené požadavky a požadavky vyplývající z výsledků procesu dohledu a hodnocení, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek. Kromě toho by měly zásadně vyplácet dividendy jen v takovém rozsahu, aby byl zabezpečen přinejmenším lineární (8) postup směrem k naplnění kapitálových požadavků v plném rozsahu, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), a požadavků vyplývajících z výsledků procesu dohledu a hodnocení; c) Kategorie 3: Úvěrové instituce, které porušují požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) nebo c), by v zásadě neměly vyplácet žádné dividendy. Úvěrové instituce, které nejsou schopny postupovat v souladu s tímto doporučením, protože mají za to, že jsou na základě právních předpisů povinny vyplatit dividendy, by se měly neprodleně obrátit na příslušný společný tým dohledu. Od úvěrových institucí spadajících do kategorií 1, 2 a 3, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a), b) a c), se rovněž očekává, že dodrží pokyny v rámci pilíře 2. Za jinak nezměněných okolností lze očekávat, že kapitálové požadavky (9) zůstanou víceméně stabilní. Pokud úvěrová instituce nedodržuje nebo očekává, že nedodrží pokyny v rámci pilíře 2, měla by se neprodleně obrátit na svůj společný tým dohledu. ECB přezkoumá důvody, proč výše kapitálu úvěrové instituce poklesla, nebo se očekává, že poklesne, a zváží přijetí vhodných a přiměřených opatření vůči dané instituci.
2.

Pokud jde o vyplácení dividend (7) úvěrovými institucemi za finanční rok 2017 v roce 2018, doporučuje ECB toto: a) Kategorie 1: Úvěrové instituce, které i) splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c) a které ii) k 31. prosinci 2017 již dosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny uvedené požadavky a požadavky vyplývající z výsledků procesu dohledu a hodnocení, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek; b) Kategorie 2: Úvěrové instituce, které k 31. prosinci 2017 splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c), avšak k tomuto datu nedosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny uvedené požadavky a požadavky vyplývající z výsledků procesu dohledu a hodnocení, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek. Kromě toho by měly zásadně vyplácet dividendy jen v takovém rozsahu, aby byl zabezpečen přinejmenším lineární (8) postup směrem k naplnění kapitálových požadavků v plném rozsahu, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), a požadavků vyplývajících z výsledků procesu dohledu a hodnocení; c) Kategorie 3: Úvěrové instituce, které porušují požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) nebo c), by v zásadě neměly vyplácet žádné dividendy. Úvěrové instituce, které nejsou schopny postupovat v souladu s tímto doporučením, protože mají za to, že jsou na základě právních předpisů povinny vyplatit dividendy, by se měly neprodleně obrátit na příslušný společný tým dohledu. Od úvěrových institucí spadajících do kategorií 1, 2 a 3, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a), b) a c), se rovněž očekává, že dodrží pokyny v rámci pilíře 2. Za jinak nezměněných okolností lze očekávat, že kapitálové požadavky (9) zůstanou víceméně stabilní. Pokud úvěrová instituce nedodržuje nebo očekává, že nedodrží pokyny v rámci pilíře 2, měla by se neprodleně obrátit na svůj společný tým dohledu. ECB přezkoumá důvody, proč výše kapitálu úvěrové instituce poklesla, nebo se očekává, že poklesne, a zváží přijetí vhodných a přiměřených opatření vůči dané instituci.
(8)

V rámci jednotného mechanismu dohledu by se měl uplatňovat konzistentní a obezřetný přístup, pokud jde o možnosti a případy vlastního uvážení týkající se kapitálu a kapitálových požadavků, jak jsou vymezeny v kapitole 2 a 3 oddílu II všeobecných zásad ECB, neboť tato rozhodnutí v oblasti dohledu mají vliv na výši dostupného kapitálu a jeho kvalitu. Totéž platí pro nástroje zahrnované do vedlejšího kapitálu tier 1 a kapitálu tier 2 nebo menšinové podíly, které mohou být za určitých podmínek zahrnuty do použitelného kapitálu. Dále by se měly na všechny úvěrové instituce v celém jednotném mechanismu dohledu v zájmu zajištění rovných podmínek jednotně uplatňovat standardizovaný přístup, přístup založený na interním ratingu, metoda interního modelu a přístup interního modelu pro výpočet kapitálových požadavků. V této souvislosti by se mělo posuzování, zda jsou splněny požadavky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (4) pro použití rizikové váhy 0 % k výpočtu kapitálových požadavků pro expozice uvnitř skupiny, zakládat na společném souboru specifikací. ECB však identifikovala některé možnosti a případy vlastního uvážení týkající se kapitálu a kapitálových požadavků, u nichž je zapotřebí zvláštní přístup ve vztahu k méně významným institucím.
2.

Pokud jde o vyplácení dividend ( 8 ) úvěrovými institucemi za finanční rok 2018 v roce 2019, doporučuje ECB toto: a) Kategorie 1: Úvěrové instituce, které i) splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c) a které ii) k 31. prosinci 2018 již dosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), popřípadě odst. 1 písm. e), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny uvedené požadavky a požadavky vyplývající z výsledků procesu dohledu a hodnocení, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek; b) Kategorie 2: Úvěrové instituce, které k 31. prosinci 2018 splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c), avšak k 31. prosinci 2018 nedosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), popřípadě odst. 1 písm. e), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny uvedené požadavky a požadavky vyplývající z výsledků procesu dohledu a hodnocení, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek. Kromě toho by měly zásadně vyplácet dividendy jen v takovém rozsahu, aby byl splněn požadavek uvedený v odst. 1 písm. d) a aby byl zabezpečen přinejmenším lineární (9) postup směrem k naplnění kapitálových požadavků v plném rozsahu, jak je uvedeno v odst. 1 písm. e), a požadavků vyplývajících z výsledků procesu dohledu a hodnocení; c) Kategorie 3: Úvěrové instituce, které porušují požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) nebo c), by v zásadě neměly vyplácet žádné dividendy. Úvěrové instituce, které nejsou schopny postupovat v souladu s tímto doporučením, protože mají za to, že jsou na základě právních předpisů povinny vyplatit dividendy, by se měly neprodleně obrátit na příslušný společný tým dohledu. Od úvěrových institucí spadajících do kategorií 1, 2 a 3, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a), b) a c), se rovněž očekává, že dodrží pokyny v rámci pilíře 2. Pokud úvěrová instituce nedodržuje nebo očekává, že nedodrží pokyny v rámci pilíře 2, měla by se neprodleně obrátit na svůj společný tým dohledu. ECB přezkoumá důvody, proč výše kapitálu úvěrové instituce poklesla, nebo se očekává, že poklesne, a zváží přijetí vhodných a přiměřených opatření vůči dané instituci. Od institucí se rovněž očekává, že ve své dividendové politice a při řízení kapitálu zohlední potenciální dopad budoucích změn právního, regulatorního a účetního rámce Unie na kapitálové požadavky. Pokud není specificky stanoveno jinak, budoucí úroveň požadavků pilíře 2 a pokynů v rámci pilíře 2 použitá v kapitálovém plánování by měla být přinejmenším stejná jako současná úroveň.