P9_TA(2020)0368

Geneticky modifikovaná kukuřice MON 88017 (MON-88Ø17-3)

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. prosince 2020 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 88017 (MON-88Ø17-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D069148/02 – 2020/2894(RSP))

(2021/C 445/08)

Evropský parlament,

— s ohledem na návrh prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 88017 (MON-88Ø17-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D069148/02,

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 a čl. 23 odst. 3 tohoto nařízení,

— s ohledem na hlasování Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat podle článku 35 nařízení (ES) č. 1829/2003, které proběhlo dne 26. října 2020 a na němž nebylo přijato žádné stanovisko,

— s ohledem na články 11 a 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2),

— s ohledem na stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) ze dne 21. dubna 2009, které bylo zveřejněno dne 6. května 2009 (3),

— s ohledem na stanovisko úřadu EFSA ze dne 29. ledna 2020, které bylo zveřejněno dne 11. března 2020 (4),

— s ohledem na svá předchozí usnesení o námitkách proti povolení geneticky modifikovaných organismů (GMO) (5),

— s ohledem na čl. 112 odst. 2 a 3 jednacího řádu,

— s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin,

A. vzhledem k tomu, že rozhodnutím Komise 2009/814/ES (6) se povoluje uvedení na trh potravin a krmiv, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 88017, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny; vzhledem k tomu, že oblast působnosti uvedeného povolení se rovněž vztahuje na uvedení jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 88017 nebo z ní sestávají, na trh pro stejná použití jako jiná kukuřice, s výjimkou pěstování;

B. vzhledem k tomu, že dne 10. července 2018 podala společnost Monsanto Europe N.V. jménem držitele povolení Monsanto Company (USA) Komisi v souladu s článkem 11 a 23 nařízení (ES) č. 1829/2003 žádost o obnovení tohoto povolení;

C. vzhledem k tomu, že dne 21. dubna 2009 přijal úřad EFSA k původní žádosti o povolení kladné stanovisko, které bylo zveřejněno dne 6. května 2009;

D. vzhledem k tomu, že dne 29. ledna 2020 přijal úřad EFSA k žádosti o obnovení povolení kladné stanovisko, které bylo zveřejněno dne 11. března 2020;

E. vzhledem k tomu, že geneticky modifikovaná kukuřice MON 88017 byla vyvinuta tak, aby produkovala syntetický insekticidní protein Cry3Bb1 (známý též jako toxin Bt), který má v porovnání s přírodními bakteriemi, z nichž pochází, zvýšenou toxicitu, proti hmyzím škůdcům z řádu Coleoptera, a protein CP4 EPSPS, který poskytuje toleranci vůči glyfosátům (7);

F. vzhledem k tomu, že kombinace těchto dvou genových produktů byla odvozena z kumulace, avšak nebylo provedeno posouzení jednotlivých matečných rostlin, což je v rozporu s prováděcím rozhodnutím Komise (EU) č. 503/2013 (8);

G. vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1829/2003 stanoví, že geneticky modifikované potraviny nebo krmiva nesmí mít nepříznivé účinky na zdraví lidí a zvířat či na životní prostředí, a požaduje, aby Komise při návrhu svého rozhodnutí zohlednila veškerá příslušná ustanovení právních předpisů Unie a další opodstatněné faktory důležité pro danou záležitost;

Obavy členských států ohledně stanovisek EFSA

H. vzhledem k tomu, že během období konzultací v souvislosti s původní žádostí o povolení vznesly členské státy k návrhu stanoviska úřadu EFSA řadu kritických připomínek (9); vzhledem k tomu, že kritizovaly mimo jiné to, že akutním toxikologickým testům provedeným za použití izolovaných proteinů (tj. bez použití celé geneticky modifikované rostliny) lze přikládat malý význam, že navrhované monitorování životního prostředí po uvedení přípravku na trh je pro plán dohledu nad nepříznivými účinky na zdraví lidí a rostlin a na životní prostředí příliš nepřesné, že by testování náhradních bakteriálních proteinů nemělo nahrazovat testování proteinů exprimovaných rostlinami, že počet pěstitelských období a lokalit není vzhledem ke komerčnímu užití GMO adekvátní, že k vyvození závěrů z posouzení rizik jsou zapotřebí další informace a že nelze vyloučit zvýšení alergenní aktivity způsobené proteinem mCry3Bb1 v potravinách a krmivech vyrobených z geneticky modifikované kukuřice MON 88017; vzhledem k tomu, že jeden členský stát navíc zpochybnil nezávislost studií provedených za účelem posouzení rizik vzhledem k tomu, že je provedla žádající společnost Monsanto;

I. vzhledem k tomu, že během období konzultací v souvislosti s obnovením povolení vznesly členské státy znovu k návrhu stanoviska úřadu EFSA řadu kritických připomínek (10); vzhledem k tomu, že kritizovaly mimo jiné to, že plán monitorování založený na souhlasu uděleném na základě rozhodnutí 2009/814/ES a monitorovací zprávy mají základní nedostatky a nejsou v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (11) ani s příslušnými pokyny úřadu EFSA, že studie nejsou dostačující a že je třeba provést další zkoušky s cílem určit expozici a následné dopady a rizika expozice necílových organismů proteinům Bt prostřednictvím chlévského hnoje nebo splašků a že bezpečnost geneticky modifikované kukuřice MON 88017 z hlediska životního prostředí nelze kvůli chybějícím informacím plně posoudit;

Doplňkové herbicidy a chybějící analýza reziduí

J. vzhledem k tomu, že bylo prokázáno, že pěstování geneticky modifikovaných plodin, které jsou odolné vůči herbicidům, vede k vyššímu používání herbicidů, a to z velké části kvůli výskytu plevele odolného vůči herbicidům (12); vzhledem k tomu, že v důsledku toho je třeba očekávat, že plodiny geneticky modifikované kukuřice budou vystaveny jednak vyšším, a jednak opakovaným dávkám glyfosátu, což může vést k vyššímu množství reziduí ve sklizni;

K. vzhledem k tomu, že stále přetrvávají otázky ohledně karcinogenity glyfosátu; vzhledem k tomu, že úřad EFSA dospěl v listopadu 2015 k závěru, že glyfosát pravděpodobně není karcinogenní, a Evropská agentura pro chemické látky dospěla v březnu 2017 k závěru, že jeho klasifikace není nutná; vzhledem k tomu, že Mezinárodní agentura pro výzkum nádorových onemocnění (specializovaná agentura Světové zdravotnické organizace zabývající se nádorovými onemocněními) v roce 2015 naopak označila glyfosát za látku, která u člověka pravděpodobně působí karcinogenně; vzhledem k tomu, že potenciálně karcinogenní účinky glyfosátu byly potvrzeny v řadě nejnovějších odborných vědeckých studií (13);

L. vzhledem k tomu, že podle stanoviska oddělení úřadu EFSA pro pesticidy jsou však údaje o reziduích glyfosátu v geneticky modifikované kukuřici s modifikacemi EPSPS (14) nedostatečné k odvození maximální úrovně reziduí a hodnot z posouzení rizik (15);

M. vzhledem k tomu, že opět podle oddělení úřadu EFSA pro pesticidy chybí toxikologické údaje umožňující provedení posouzení rizika, které pro spotřebitele představuje několik produktů rozkladu glyfosátu v souvislosti s pěstováním geneticky modifikovaných plodin odolných vůči glyfosátu (16);

N. vzhledem k tomu, že posuzování reziduí herbicidů a produktů rozkladu herbicidů zjištěných u geneticky modifikovaných rostlin se spolu s jejich interakcí s Bt toxiny považuje za nespadající do působnosti komise pro geneticky modifikované organismy úřadu EFSA, a proto se neprovádí jako součást postupu povolování GMO; vzhledem k tomu, že tato skutečnost je problematická, neboť v případě geneticky modifikovaných rostlin může samotná genetická modifikace ovlivňovat způsob, jakým dotčená geneticky modifikovaná rostlina odbourává doplňkové herbicidy, a složení, a tedy i toxicitu produktů rozkladu (metabolitů) (17);

Neplatné toxikologické studie

O. vzhledem k tomu, že při studiích akutní toxicity a degradace v žaludečních šťávách byly použity proteiny Cry3Bb1 a CP4 EPSPS, jež produkuje kmen E. coli;

P. vzhledem k tomu, že obecně je možné přikládat nízký význam toxikologickým testům prováděným s izolovanými proteiny, poněvadž nezohledňují účinky proteinu v kombinaci se samotnou rostlinou;

Q. vzhledem k tomu, že například některé rostliny včetně kukuřice přirozeně produkují inhibitory proteinázy, u nichž se prokázalo, že zpomalují degradaci toxinů Bt; vzhledem k tomu, že to vede k mnohem vyšší toxicitě toxinu Bt, je-li požit spolu s rostlinnou tkání, ve srovnání s požitím samotného toxinu; vzhledem k tomu, že studie z roku 1990, kterou provedli vědečtí pracovníci z Monsanto, prokázala, že dokonce i přítomnost extrémně nízkých hladin inhibitorů proteinázy zvýšila insekticidní aktivitu toxinů Bt až dvacetkrát (18); vzhledem k tomu, že tato interakce nebyla nikdy posuzována ani uváděna agenturou EFSA v jejích posouzeních rizik geneticky modifikovaných rostlin obsahujících toxiny Bt;

R. vzhledem k tomu, že bylo prokázáno, že faktory zvyšující toxicitu toxinů Bt mohou mít rovněž dopad na jejich selektivitu (19); zvýší-li se účinnost toxinu Bt na cílové organismy, může se rovněž snížit jeho selektivita a objevit citlivost celé řady necílových organismů; vzhledem k tomu, že i když nebyl až dosud podniknut žádný systematický výzkum, některé studie poukazují na účinky inhibitorů proteázy v kombinaci s toxiny Bt na necílový hmyz (20);

S. vzhledem k tomu, že dosud není známé riziko vyšší toxicity pro lidi a savce v důsledku interakce mezi inhibitory proteázy a toxiny Bt v geneticky modifikovaných rostlinách;

Otázky ohledně schopnosti Bt působit jako adjuvans

T. vzhledem k tomu, že několik studií ukázalo, že byly pozorovány vedlejší účinky, které mohou mít dopad na imunitní systém po expozici toxinům Bt, a že některé toxiny Bt mohou mít adjuvantní vlastnosti (21), což znamená, že mohou zvyšovat alergenicitu jiných proteinů, s nimiž přijdou do styku;

U. vzhledem k tomu, že posouzení rizik provedené úřadem EFSA nepřihlíží ke skutečnosti, že kukuřice produkuje PI (22), a že je tudíž nutné počítat s mnohem pomalejším odbouráváním Bt toxinů, pokud jsou požity spolu s rostlinným materiálem, než tomu je v jejich izolované podobě; vzhledem k tomu, že tento rozdíl rovněž může posílit jejich schopnost působit jako adjuvans, a tudíž zneplatňuje studie používající izolované proteiny; vzhledem k tomu, že nebyly provedeny žádné empirické studie, které by se zabývaly skutečnou imunogenicitou toxinů Bt produkovaných geneticky modifikovanými rostlinami; vzhledem k tomu, že degradace v žaludečních šťávách, která může být relevantní pro toxicitu a schopnost působit jako adjuvans, byla testována za použití izolovaného Bt toxinu;

Plodiny Bt: účinky na necílové organismy a zvýšená rezistence

V. vzhledem k tomu, že na rozdíl od používání insekticidů, kdy k expozici dochází v okamžiku postřiku a po omezený čas poté, vede používání Bt plodin ke kontinuální expozici cílových a necílových organismů Bt toxinům;

W. vzhledem k tomu, že předpoklad, že Bt toxiny mají jediný cílově specifický způsob účinku, již nemůže být považován za správný, a že nelze vyloučit účinky na necílové organismy (23); vzhledem k tomu, že se objevují zprávy o tom, že je rozličnými způsoby postihován rostoucí počet necílových organismů; vzhledem k tomu, že v nedávném přehledu (24) je zmíněno 39 recenzovaných publikací, v nichž jsou hlášeny významné nepříznivé účinky toxinů Bt na mnoho „nezahrnutých“ druhů;

X. vzhledem k tomu, že k toxicitě toxinů Bt mohou výrazně přispět kombinované účinky, jako je kombinace s inhibitory proteinázy; vzhledem k tomu, že otázka selektivity je zvláště důležitá u syntetických toxinů Bt, jako jsou Cry3Bb1, které mohou vykazovat menší selektivitu v kombinaci s vyšší toxicitou; vzhledem k tomu, že úřad EFSA se stále domnívá, že toxiny Bt postihují pouze úzkou škálu necílových organismů, a nepřihlíží k žádným kombinovaným účinkům; vzhledem k tomu, že k expozici toxinům Bt může prostřednictvím úniků, odpadů a hnoje docházet u širší škály necílových organismů;

Y. vzhledem k tomu, že se posouzení rizik nezabývalo rizikem vzniku rezistence vůči toxinům Bt u cílových škůdců, jež by mohla vést k používání pesticidů, které budou méně bezpečné pro životní prostředí, nebo k větším dávkám a k většímu počtu aplikací na geneticky modifikované plodiny v pěstitelské zemi; vzhledem k tomu, že Úřad pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických navrhuje postupné ukončení pěstování mnoha stávajících hybridních odrůd kukuřice Bt, jakož i některých odrůd bavlny Bt v příštích třech až pěti letech kvůli zvyšující se rezistenci hmyzu vůči těmto plodinám (25);

Z. vzhledem k tomu, že ačkoli se tvrdí, že používání plodin Bt vede k poklesu v používání insekticidů, nedávná studie zveřejněná ve Spojených státech (26) dospěla k závěru, že „několik analýz zabývajících se vlivem plodin Bt na vzorce používání pesticidů patrně nezohlednilo ošetřování semen, a tak mohlo pokles v používání insekticidů ve spojení s plodinami Bt (zejména, pokud jde o ‚ošetřenou plochu‘) nadhodnotit“; vzhledem k tomu, že stejná studie dospěla k závěru, že u kukuřice a sójových bobů Bt se často přistupuje k ošetřování semen neonikotinoidy a že „tento vzorec použití může mít nezamýšlené důsledky, zejména rezistenci u cílových škůdců, rozšíření necílových škůdců a znečištění s kaskádovými škodlivými účinky na volně žijící a planě rostoucí druhy“, přičemž „některé z těchto účinků se již objevují“; vzhledem k tomu, že Unie zakázala venkovní použití tří neonikotinoidů, včetně potahování osiv, kvůli jejich dopadu na včely a další opylovače (27);

AA. vzhledem k tomu, že Unie je smluvní stranou Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti, která vyvážejícím i dovážejícím zemím ukládá povinnost zohledňovat biologickou rozmanitost;

Nedemokratické rozhodování

AB. vzhledem k tomu, že hlasování Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat podle článku 35 nařízení (ES) č. 1829/2003, které proběhlo dne 26. října 2020, nevedlo k vydání žádného stanoviska, což znamená, že příslušné povolení nepodpořila kvalifikovaná většina členských států;

AC. vzhledem k tomu, že Komise označuje skutečnost, že rozhodnutí o povolení GMO jsou i nadále přijímána Komisí, aniž by se pro ně vyslovila kvalifikovaná většina členských států (což je do velké míry výjimka u povolování produktů obecně, ale u rozhodování o povolení geneticky modifikovaných potravin a krmiv se to stalo pravidlem), jako problematickou;

AD. vzhledem k tomu, že Parlament ve svém osmém volebním období přijal celkem 36 usnesení o námitkách proti uvádění potravin a krmiv vyrobených z GMO na trh (33 usnesení) a proti pěstování GMO v Unii (tři usnesení); vzhledem k tomu, že ve svém devátém volebním období přijal dosud jedenáct námitek; vzhledem k tomu, že u žádného z těchto GMO nebylo dosaženo kvalifikované většiny členských států pro jeho povolení; vzhledem k tomu, že bez ohledu na uznání vlastních nedostatků z hlediska demokratických principů, nedostatečnou podporu ze strany členských států a na námitky Parlamentu, Komise i nadále povoluje GMO;

AE. vzhledem k tomu, že podle nařízení (EU) č. 182/2011 může Komise rozhodnout, že GMO nepovolí, pokud se pro něj v odvolacím výboru nevysloví kvalifikovaná většina členských států (28); vzhledem k tomu, že v tomto ohledu není vyžadována žádná změna právních předpisů;

1. domnívá se, že návrh prováděcího rozhodnutí Komise překračuje prováděcí pravomoci stanovené v nařízení (ES) č. 1829/2003;

2. domnívá se, že návrh prováděcího rozhodnutí Komise není v souladu s právními předpisy Unie, neboť není slučitelný s cílem nařízení (ES) č. 1829/2003, který podle obecných zásad, jež jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ( 29 ) , spočívá ve vytvoření základních ustanovení pro zajištění vysoké úrovně ochrany lidského života a zdraví, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, zájmů v oblasti životního prostředí a zájmů spotřebitele v souvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivy při současném zajištění účinného fungování vnitřního trhu;

3. vyzývá Komisi, aby vzala svůj návrh prováděcího rozhodnutí zpět;

4. vítá skutečnost, že Komise v dopise členům ze dne 11. září 2020 konečně uznala, že je třeba při rozhodování o povolení GMO zohlednit udržitelnost ( 30 ) ; vyjadřuje nicméně hluboké zklamání nad tím, že Komise dne 28. září 2020 navzdory námitce Parlamentu a hlasování proti ze strany většiny členských států povolila dovoz další geneticky modifikované sóji ( 31 )

5. vyzývá Komisi, aby s nejvyšší naléhavostí pokročila ve věci vypracování kritérií udržitelnosti a plně při tom zapojila Parlament; vyzývá Komisi, aby poskytla informace o tom, jak bude tento proces probíhat a jaký bude jeho harmonogram;

6. opětovně naléhavě vyzývá Komisi, aby v rámci postupu udělování povolení zohledňovala závazky Unie vyplývající z mezinárodních dohod, jako jsou Pařížská klimatická dohoda, Úmluva OSN o biologické rozmanitosti a cíle udržitelného rozvoje OSN;

7. připomíná svou výzvu Komisi, aby ukončila povolování GMO, ať už za účelem pěstování nebo pro použití v potravinách a krmivech, pokud členské státy v odvolacím výboru nevydají stanovisko v souladu s čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) č. 182/2011;

8. připomíná svou výzvu Komisi, aby neschvalovala geneticky modifikované plodiny odolné vůči herbicidům, dokud nebudou případ od případu komplexně prošetřena zdravotní rizika spojená s rezidui, což vyžaduje plné posouzení reziduí po postřiku těchto geneticky modifikovaných plodin doplňkovými herbicidy, posouzení produktů rozkladu herbicidů a veškerých kombinovaných účinků, včetně samotné geneticky modifikované rostliny;

9. vyzývá úřad EFSA, aby konečně akceptoval podstatné rozdíly mezi přirozeně se vyskytujícími toxiny Bt a těmi, které jsou exprimovány syntetickými transgeny v geneticky modifikovaných rostlinách, a aby rozšířil své posouzení rizik tak, aby plně zohledňovalo veškeré interakce mezi toxiny Bt, geneticky modifikovanými rostlinami a jejich obsahovými látkami, rezidui postřiku doplňkovými herbicidy a životním prostředím a jejich kombinované účinky, jakož i dopady na zdraví a bezpečnost potravin;

10. vyzývá úřad EFSA, aby již neakceptoval studie toxicity založené na izolovaných proteinech, u nichž je pravděpodobné, že budou mít odlišnou strukturu a biologické účinky než ty, které produkuje samotná rostlina, a aby požadoval, aby byly všechny zkoušky prováděny s použitím tkání z geneticky modifikované rostliny;

11. vyzývá úřad EFSA, aby zajistil, že údaje z hodnocení v terénních podmínkách nebo ze skleníků budou pokrývat dostatečně širokou škálu agronomických a environmentálních podmínek, aby bylo možné posoudit dopad všech zátěžových faktorů, s nimiž je při pěstování nutné počítat, na genovou expresi a složení rostlin;

12. vyzývá úřad EFSA, aby zajistil, že údaje z hodnocení v terénních podmínkách nebo ze skleníků budou pokrývat dostatečně širokou škálu jednotlivých odrůd, aby bylo možné posoudit dopad různých genetických profilů na genovou expresi a složení rostlin;

13. vyzývá úřad EFSA, aby si vyžádal údaje o dopadu spotřeby potravin a krmiv získaných z geneticky modifikovaných rostlin na střevní mikrobiom;

14. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států.

(1) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075

(4) Vědecké stanovisko panelu EFSA pro geneticky modifikované organismy k posouzení geneticky modifikované kukuřice MON 88017 pro obnovení povolení podle nařízení (ES) č. 1829/2003 (žádost EFSA-GMO-RX-014). EFSA Journal (2020); 18(3):6008, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6008.

(5) Evropský parlament přijal ve svém osmém volebním období 36 usnesení o námitkách proti povolení GMO. Ve svém devátém volebním období Parlament dále přijal tato usnesení:

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. října 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2019)0028),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. října 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2019)0029),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. října 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanou kukuřici spojující dvě, tři nebo čtyři z genetických modifikací MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2019)0030),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou bavlnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2019)0054),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 89788 (MON-89788-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2019)0055),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a podkombinace MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sestávají z nich nebo jsou z nich vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2019)0056),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanou kukuřici spojující dvě, tři, čtyři nebo pět z genetických modifikací Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2019)0057),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. května 2020 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2020)0069),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2020 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanou kukuřici spojující dvě nebo tři z genetických modifikací MON 87427, MON 89034, MIR162 a NK603, sestávají z nich nebo jsou z nich vyrobeny, na trh, a o zrušení prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2018/1111 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2020)0291),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2020 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (přijaté texty, P9_TA(2020)0292),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2020 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanou kukuřici spojující dvě, tři nebo čtyři z genetických modifikací MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2020)0293).

(6) Rozhodnutí Komise 2009/814/ES ze dne 30. října 2009 o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 88017 (MON-88Ø17-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Úř. věst. L 289, 5.11.2009, s. 25).

(7) Stanovisko EFSA, s. 7 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075

(8) Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 503/2013 ze dne 3. dubna 2013 o žádostech o povolení geneticky modifikovaných potravin a krmiv v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 a o změně nařízení Komise (ES) č. 641/2004 a (ES) č. 1981/2006 (Úř. věst. L 157, 8.6.2013, s. 1).

(9) První soubor připomínek členských států: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280

(10) Druhý soubor připomínek členských států: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00672

(11) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS – prohlášení Komise (Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1).

(12) Viz například Bonny, S. „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Geneticky modifikované plodiny odolné vůči herbicidům, plevele a herbicidy: přehled a dopad), Environmental Management. Leden 2016; 57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, a Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Vliv geneticky upravených plodin na používání pesticidů v USA – prvních šestnáct let), Environmental Sciences Europe, 24, 24(2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, a Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“ (Odolnost herbicidů a biologická rozmanitost: agronomické a environmentální aspekty geneticky modifikovaných rostlin odolných vůči herbicidům), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y

(13) Viz například https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 a https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(14) Geneticky modifikovaná kukuřice s kombinovanými událostmi obsahuje modifikace EPSPS.

(15) Přezkum EFSA ohledně stávajících maximálních limitů reziduí pro glyfosát v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 396/2005 – revidovaná verze, která zohledňuje vynechané údaje, EFSA Journal 2019; 17(10):5862, s. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862

(16) Závěr EFSA o přezkumu posouzení rizik účinné látky glyfosát z hlediska jejího použití jako pesticidu, EFSA Journal, 2015, 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(17) To je i případ glyfosátu, jak je uvedeno v přezkumu úřadu EFSA týkajícím se stávajících maximálních limitů reziduí pro glyfosát v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(18) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“ (Zvýšení insekticidní aktivity Bacillus thuringiensis inhibitory serinové proteázy), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, 38, s. 1145–1152.

(19) viz např. Then, C., „Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity“ (Posouzení rizik toxinů odvozených z bakterie Bacillus thuringiensis: synergie, účinnost a selektivita), Environ Sci Pollut Res Int, 2010, 17, s. 791–797;

(20) Viz např., Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., „Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.“ (Kvantifikace toxinů v Cry1Ac + CpTI kultivaru bavlny a jeho potenciální účinky na Včelu medonosnou, Apis mellifera L.) , Ecotoxicology, 2010, 19, s. 1452–1459. https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. a Bigler, F., Apidologie „Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees“ (Vliv ingesce transgenních pylů obsahujících Bt, toxinů Bt a inhibitorů proteázy na vývoj hypopharyngeálních žláz u včel), 2005, 36 4, s. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049 a Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M „Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii“ (Dopad transgenních rostlin bavlníku na necílového škůdce Aphis gossypii), Glover“, Ecological Entomology, 30(3), s. 307–315.

https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(21) Shrnutí viz Rubio Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Přehled bezpečnostních a biologických účinků toxinů Cry z Bacillus thuringiensis u savců), Journal of Applied Toxicology, květen 2016, 36(5): s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(22) Viz bod odůvodnění Q.

(23) Viz např. Hilbeck, A. a Otto, M. „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment“ (Specifičnost a kombinované účinky toxinů Bacillus thuringiensis Cry v kontextu posuzování rizik spojených s geneticky modifikovanými organismy), Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(24) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“ (Insekticidní plodiny Bt. Přístup úřadu EFSA k posuzování rizik u geneticky modifikovaných rostlin Bt záměrně selhává), RAGES 2020, s. 4 https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(25) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(26) Douglas, M. R., Tooker, J. F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Rozsáhlé využívání ošetřování semen vedlo k rychlému nárůstu využití neonikotinoidních insekticidů a preventivní ochrany před škůdci u polních plodin v USA), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(27) Neonikotinoidy, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(28) Podle čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) č. 182/2011 Komise „může“, nikoli „musí“ přistoupit k vydání povolení, pokud se v odvolacím výboru kladně nevysloví kvalifikovaná většina členských států.

(29) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

(30) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(31) MON 87708 × MON 89788 × A5547–127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100