CS Úřední věstník Evropské unie C 35/13

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 35/10

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„SUSKA SECHLOŃSKA“

č. ES: PL-PGI-005-600-23.04.2007

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název:

„Suska sechlońska“

2. Členský stát nebo třetí země:

Polsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1 Druh produktu:

Třída 1.6 – Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Název „suska sechlońska“ pochází z místního dialektu. „Suska“ je výraz pro sušené ovoce, tj. sušenou a uzenou švestku. Přídavné jméno „sechlońska“ je odvozeno od místního názvu Sechna v obci Laskowa, odkud pochází tradice sušení.

„Suska sechlońska“ je nevypeckovaná nebo vypeckovaná sušená švestka, která prošla procesem sušení a uzení.

Její velikost závisí na velikosti plodu použité odrůdy švestek a pohybuje se od 1,5 do 4,5 cm, přičemž 1 kg obsahuje 44 až 99 sušených švestek. Tvar závisí na odrůdě ovoce určeného k sušení a může být zploštělý až protáhlý. „Suska sechlońska“ má typickou pružnou měkkou dužinu a svraštělou a lepkavou slupku tmavomodré až černé barvy. Má mírně sladkou chuť s uzenou příchutí a vůní. Obsah vody se u hotového výrobku v okamžiku prodeje pohybuje v intervalu od 24 % do 42 %.

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných výrobků):

K produkci výrobku „suska sechlońska“ se používají pouze plody odrůdy Prunus domestica L. ssp. domestica a plody odvozených odrůd: Promis, Tolar, Nektawit, Valjevka a Stanley. Plody těchto odrůd mají vhodné vlastnosti pro proces sušení a uzení, mezi něž patří zejména vysoký obsah cukru a poměrně nízký obsah vody.

Plody musí být zdravé bez známek hniloby nebo mechanického poškození a nesmějí být viditelně poškozeny hmyzem, roztoči nebo jinými škůdci. Použité plody musí být i jinak zcela nepoškozeny, bez nečistot nebo jiných nespecifikovaných organismů, které by je učinily nezpůsobilými ke spotřebě.

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Ve vymezené zeměpisné oblasti se musí nacházet sušicí pece a rovněž celý proces sušení a uzení musí probíhat v dané oblasti. Dřevo a suroviny používané při výrobě z vymezené zeměpisné oblasti pocházet nemusí. Je zakázáno používat pryskyřičné dřevo. Celý proces sušení a uzení probíhá ve speciálních sušicích pecích na ovoce, které jsou pro danou oblast typické.

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

—

3.7 Zvláštní pravidla pro označování:

—

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Zeměpisná oblast, v níž se vyrábí produkt „suska sechlońska“, zahrnuje 239,55 km2 a je vytyčena správními hranicemi čtyř obcí Malopolského vojvodství: Laskowa, Iwkowa, Łososina Dolna a Żegocina. Název „sechlońska“ je odvozen od jména vesnice Sechna na území obce Laskowa a tradičně se používá v celé zeměpisné oblasti, v níž se „suska sechlońska“ vyrábí.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti:

Oblast vymezená v bodě 4 leží v nadmořské výšce přesahující 300 m nad mořem a vyznačuje se rozmanitým reliéfem, kde sklon svahů dosahuje většinou 5 ° až 25 °.

Typické sušicí pece na ovoce, které navrhli a postavili místní obyvatelé ve stylu přizpůsobeném místnímu terénu, tvoří nedílnou součást krajiny. Oblast zmíněných čtyř obcí se může pochlubit 677 takovými sušicími pecemi, což je jasný důkaz úzké vazby mezi produktem a zeměpisnou oblastí. Počet sušicích pecí představuje jedno z hledisek, která odlišují zmíněnou oblast od sousedních oblastí.

Sušicí pece jsou tvořeny cihlovými základy umístěnými kolem nístěje a krytou komorou s dřevěným roštem. Průměrná velikost komory se pohybuje od přibližně 2 metrů na šířku a 3,5 metru na délku. Dřevěná přepážka umístěná ve středu rozděluje komoru na dvě části. Rošt tvoří spodní část komory a je tvořen bezsukými dřevěnými kolíky o šířce 4 cm, výšce 3 cm a délce asi 1 m, které jsou naskládány vedle sebe. Kolíky jsou položeny na rovné ploše. Jsou uspořádány tak, aby byla zajištěna cirkulace kouře a teplého vzduchu ve výšce přibližně 180 cm nad nístějí. Komora je uzavřena dřevěnými dveřmi, které slouží ke vkládání švestek, udržují komoru teplou a chrání ji před nepříznivými klimatickými podmínkami. Pod každou komorou se nachází sušárna a celá konstrukce je chráněna šikmou střechou. Sušicí pece na ovoce mají obvykle dvě nebo tři komory, ale vyskytují se i pece s pouze jednou komorou nebo dokonce až s pěti komorami.

Teplota v peci se při výrobě produktu „suska sechlońska“ pohybuje od 45 °C do 60 °C.

Švestky, které procházejí procesem sušení a uzení, jsou naskládány do vrstvy 30 až 50 cm silné. Tuto švestkovou hmotu producenti jedenkrát denně otáčejí pomocí speciální lopatky. V závislosti na síle vrstvy švestek trvá proces 4 až 6 dnů. Tato metoda sušení a uzení švestek byla vyvinuta díky jedinečným dovednostem místních producentů a používá se výhradně k výrobě produktu „suska sechlońska“ v určené zeměpisné oblasti.

5.2 Specifičnost produktu:

„Suska sechlońska“ prochází procesem sušení i uzení. Proces sušení a uzení je v sušicích zařízeních prováděn pomocí horkého kouře, což odlišuje produkt „suska sechlońska“ od tradičních sušených švestek, které jsou sušeny teplým vzduchem. V průběhu uzení se z tkání švestky odpaří určité množství vody a švestka nasaje kouř, který má mimo jiné antiseptické účinky. Snížení obsahu vody v tkáních v průběhu uzení a antiseptický účinek kouře brání množení hnilobných bakterií, čímž se prodlužuje trvanlivost produktu. Kouř ovoci propůjčuje jedinečnou barvu, vůni a chuť.

Jelikož se švestky suší ve vrstvě 30 až 50 cm silné a otáčejí se jedenkrát denně, šťáva, která vytéká z ovoce v průběhu procesu sušení, tvoří na povrchu ovoce povlak propůjčující mu sladkou příchuť. „Suska sechlońska“ vyrobená tímto způsobem má svou typickou sladkou chuť s nápadnou uzenou příchutí a vůní a lepkavou slupku tmavomodré až černé barvy.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Souvislost mezi produktem „suska sechlońska“ a regionem je založena na dobré pověsti produktu, která vychází z dlouhé tradice jeho výroby a jedinečných dovedností místních producentů.

Vysoké kvality dosahuje „suska sechlońska“ díky jedinečným dovednostem místních producentů a uplatnění tradičních výrobních postupů. Konstrukce sušicích pecí a postup sušení odráží know-how místních producentů a podstatně se liší od výrobních postupů uplatňovaných v jiných částech Polska, a dokonce i v sousedních oblastech. Způsob konstrukce sušicích pecí zaručuje současnou cirkulaci teplého vzduchu a kouře, a tím švestky suší i udí zároveň.

Souvislost mezi produktem „suska sechlońska“ a zeměpisnou oblastí je vyjádřena i v názvu vesnice „Sechna“, který je odvozen ze staropolského slova „sechnie“, což znamená sušení. Tato skutečnost je důkazem jedinečnosti produktu a hluboké tradice výrobního postupu v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.

Pověst praví, že se sušením švestek začal místní kněz, který rozšířil zvyk uzení švestek mezi své farníky. Dlouhá tradice produktu „suska sechlońska“ je doložena v díle nazvaném Ujanowice – wieś powiatu limanowskiego od Jana Ligęzy vydaném v roce 1905 (Pojednání č. 9 Etnografické komise Polské akademie umění a věd). Zvyk se zachoval do dnešní doby a výrobní postup zůstal prakticky beze změn. Nejstaršímu sušicímu zařízení, které dnes již není v provozu, je více než 100 let. Speciální sušicí zařízení vytvořená místními producenty, která se používají dodnes, představují důkaz, že byly zachovány původní postupy. Tato sušicí zařízení dobře zapadají do místní krajiny.

Sušení a uzení je tak populární, že o nich byly napsány písně a básně oslavující tuto tradici, například tato stará píseň:

„… Oj Sechna, Sechna ty skopciała wiosko, gdyby nie suszarnie byłabyś stolicą …“

(Ach, Sechno, od kouře černá Sechno, kdyby nebylo pecí, byla bys hlavním městem …)

Důkazem dobré pověsti produktu „suska sechlońska“ jsou i ceny a vyznamenání udělená na různých soutěžích: vyznamenání v roce 2000 na soutěži „Nasze Kulinarne Dziedzictwo“, cena na soutěži „Perła 2004“ o nejlepší polskou regionální potravinu, první cena v průzkumu „Małopolski Smak“ v roce 2006.

I festival sušených švestek (Święto Suszonej Śliwki), který se koná v obci Dobrociesz od roku 2001 a představuje sušené švestky v různých podobách, potvrzuje dobré jméno tohoto produktu, jeho souvislost s danou oblastí a tradici sušení švestek. Dalším potvrzením dobrého jména produktu „suska sechlońska“ je „turistická stezka – po stopách sušené švestky“ značená místními úřady, která zachycuje hospodářství se švestkovými sady a sušicími zařízeními.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(Čl. 5 odst. 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0