[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 23.3.2007 KOM(2007) 130 v konečném znění ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Zemědělská situace v Evropské unii - Zpráva za rok 2005 {SEK(2007) 365} ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Zemědělská situace v Evropské unii - Zpráva za rok 2005 ÚVOD 1. „Zemědělská situace v Evropské unii – zpráva za rok 2005“, byla dokončena v září 2006 a je vydávána společně se Souhrnnou zprávou o činnostech Evropské unie. HOSPODÁřSKÁ SITUACE A PřÍJMY ZEMěDěLSKÝCH PODNIKů 2. V roce 2005 klesly příjmy v zemědělství v celé Evropské unii o –6,3 % (o –6,6 % ve starých členských státech a o –3,8 % v nových členských státech). Skutečné rozmezí se pohybovalo od –19,3 % v Maďarsku do +25,9 % v Litvě. 3. Odhaduje se, že v roce 2005 dosáhlo tempo růstu v Evropské unii +1,5 %. K hlavním faktorům, které za tímto vývojem stojí, patří kromě zdravého globálního prostředí vstřícné makroekonomické politiky, podpůrné finanční podmínky, širší zisková rozpětí a slabší nominální efektivní směnný kurs. Euro zaznamenalo na začátku roku několik rekordních úrovní vůči dolaru, ale opět pokleslo a rok ukončilo s kurzem 1,17 USD za 1 EUR. 4. V prvních devíti měsících roku 2005 výrazně vzrostla celková hodnota zemědělských vývozů Společenství o 8 %, s velkými rozdíly mezi zemědělsko-potravinářskými produkty. Evropská unie byla nadále čistým dovozcem zemědělských produktů, ale její zemědělská obchodní bilance se díky vyšším vývozům významně zlepšila. VÝVOJ POLITIK A INICIATIVY V OBLASTI PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ V ROCE 2005 Reforma společné zemědělské politiky (dále jen „SZP“) – cukr 5. Dne 22. června 2005 schválila Komise balíček návrhů na reformu v odvětví cukru EU, kterými se přepracovává společná organizace trhů v odvětví cukru, mění nařízení (ES) č. 1782/2003 a zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu v Evropském společenství. Dne 24. listopadu 2005 dosáhla Rada politické dohody, která z velké míry odráží původní návrhy Komise. 6. Přizpůsobením systému, který po téměř 40 let nedoznal podstatných změn, reformám SZP z období 2003/2004 posílí reforma v odvětví cukru konkurenceschopnost celého sektoru, zlepší jeho orientaci na trh a docílí udržitelné rovnováhy na trhu s ohledem na mezinárodní závazky EU. 7. Reforma bude uskutečněna zavedením snížení zaručené ceny bílého cukru o 36 %, náhrad zemědělcům ve formě plateb oddělených od produkce přidaných k jednotným platbám pro zemědělské podniky a dobrovolného režimu restrukturalizace, který méně konkurenceschopným cukrovarnickým závodům v EU poskytuje pobídky k odchodu z tohoto odvětví. Finanční výhled na období 2007–2013 8. Dne 17. prosince 2005 přijala Evropská rada rozhodnutí stanovit výdaje na zemědělství na období 2007–2013, které byly schváleny Evropským parlamentem, ve výši 293,1 miliard EUR pro přímé platby na podporu příjmů a tržní opatření a 69,75 miliard EUR pro rozvoj venkova (ceny z roku 2004). SZP byla v politické dohodě označena za klíčový prvek komplexního hloubkového přezkumu zaměřeného na všechny aspekty výdajů EU a zdrojů, který se uskuteční v letech 2008/2009. Biopaliva 9. V druhé polovině roku 2005, s potřebou nového politického signálu pro energetickou politiku EU vzhledem k rostoucím cenám ropy, vysoké energetické závislosti našeho hospodářství a mezinárodním závazkům týkajícím se změn klimatu, se možnost zvýšení výroby biopaliv stala komplexní, průřezovou a dynamickou otázkou. 10. Dne 7. prosince 2005 přijala Komise akční plán EU pro biomasu, jehož hlavním cílem je více než zdvojnásobit využití biomasy v EU do roku 2010 a připravit půdu pro její ještě rozsáhlejší využívání do roku 2020. Tato předběžná iniciativa EU bude také základem pro sdělení o strategii Evropské unie pro biopaliva, které má být přijato počátkem roku 2006. Politika v oblasti jakosti 11. V průběhu roku 2005 přidala Komise do seznamu chráněných označení původu (dále jen „CHOP“) a chráněných zeměpisných označení (dále jen „CHZO“) 24 názvů; v současnosti seznam obsahuje 705 produktů. V příloze jsou uvedeny také čtyři změny specifikací zapsaných CHOP/CHZO. Ekologické zemědělství 12. Dne 21. prosince 2005 přijala Komise návrh na nové nařízení Rady o ekologické produkci (KOM(2005) 671 v konečném znění). Návrh navazuje na sdělení (KOM(2004) 415) o akčním plánu Společenství pro ekologické potraviny a pro ekologické zemědělství. Propagační opatření 13. V roce 2005 schválila Komise spolufinancování 25 nových programů na propagaci vyhlášených v zemích mimo EU. K hlavním cílovým zemím těchto programů patří Japonsko, Rusko, USA a evropské země, které nejsou členy EU. K propagovaným produktům patří jakostní vína, olivový olej, sýry, masné výrobky a ovoce a zelenina. Většina programů trvá po dobu tří let. Celkové spolufinancování těchto programů ze strany EU představuje 23,4 milionů EUR. 14. Pro vnitřní trh EU schválila Komise celkem 51 nových programů v celkové výši spolufinancování ze strany Společenství 51,6 milionů EUR. Většina programů trvá po dobu tří let. K propagovaným produktům patří ovoce a zelenina, produkty ekologického zemědělství, produkty s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením, květiny a rostliny, mléčné výrobky, olivový olej a v omezené míře hovězí maso. V roce 2005 se do propagačních programů zapojily také nové členské státy a byly přijaty četné návrhy na spolufinancování. Zjednodušení zemědělských právních předpisů 15. Zjednodušení bylo nadále důležitým cílem i v roce 2005, protože zlepšení právní úpravy dále zvyšuje politický význam v souvislosti s lisabonskou agendou. Dne 19. října 2005 bylo zveřejněno sdělení Komise o „zjednodušení a zlepšení právní úpravy společné zemědělské politiky“ (KOM(2005) 509 v konečném znění). Sdělení oznamuje zejména vytvoření akčního plánu v roce 2006 zaměřeného na zjednodušení, vypracování nařízení o „jednotné společné organizaci trhu“, kterým se 21 společných organizací trhu nakonec sdruží do jednotného právního rámce, a konferenci o zjednodušení, která se má konat na podzim roku 2006. Státní podpory 16. Komise obdržela 261 oznámení plánovaných opatření státní podpory, která má být poskytnuta v zemědělství a v zemědělsko-průmyslovém odvětví. Komise také zahájila zkoumání 25 opatření podpory, která nebyla předtím oznámena podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. Pomoc potřebným 17. Evropská unie pokračovala ve svém programu pomoci potřebným. Tato činnost spočívá v rozdělování zemědělských produktů (ve zpracovaném nebo nezpracovaném stavu) z intervenčních zásob v Unii sdružením, která se starají o nejchudší osoby v členských státech. Nejvzdálenější regiony – reforma režimů POSEI 18. Po podrobných diskusích během roku 2005 se členské státy v pracovní skupině pro nejvzdálenější regiony dne 2. prosince 2005 jednomyslně dohodly, že návrh Komise na nařízení Rady o reformě režimů POSEI by měl být předložen jako bod I/A k přijetí Výborem stálých zástupců (Coreper) a Radou. 19. Touto reformou se změní přístup k poskytování pomoci nejvzdálenějším regionům posílením jejich účasti na rozhodování a urychlením reakce na jejich konkrétní potřeby. Nařízení se zabývá programy předloženými členskými státy, které by měly být poté schváleny Komisí a provedeny v roce 2006. Tyto programy budou obsahovat oddíl týkající se zvláštního režimu zásobování těmi zemědělskými produkty, které mají v nejvzdálenějších regionech zásadní význam pro lidskou spotřebu, jako zemědělské vstupy nebo pro zpracování, a další oddíl týkající se podpory místní produkce. 20. Toto nařízení nemá vliv na finanční zdroje ani na míru podpory Společenství. Informační opatření týkající se SZP 21. Účelem informační politiky je vysvětlovat otázky související se SZP, podporovat evropský model zemědělství, informovat zemědělce a ostatní zúčastněné strany ve venkovských oblastech a zvýšit veřejnou informovanost o důsledcích a cílech SZP. Za tímto účelem byly četným veřejným příjemcům a příjemcům z řad nevládních organizací poskytnuty granty na semináře, konference, tištěné publikace a produkce audiovizuálních médií. Také sama Komise uspořádala řadu akcí pokrývajících širokou škálu témat, jako jsou veřejná projednávání, tiskové konference, informační návštěvy, projevy, konference v Bruselu, mise uvnitř Evropské unie i mimo ni a účast na některých mezinárodních zemědělských veletrzích. 22. Byla zveřejněna řada specifických informačních přehledů, zpráv, letáků, záložek, plakátů, materiálů z konferencí a informačních bulletinů týkajících se mezinárodních a venkovských otázek. Přístup k dokumentům 23. V roce 2005 i nadále stoupal zájem občanů Evropské unie o obdržení interních dokumentů od GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, i když ne tak významnou měrou jako v roce 2004. Ve srovnání s rokem 2004 vzrostl počet žádostí podaných občany EU na základě nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Rady, Evropského parlamentu a Komise v oblasti zemědělství a rozvoje venkova o+/– 25 %. Tím stoupl počet žádostí v uvedené oblasti v roce 2005 na +/– 185. ZEMěDěLSKÉ TRHY Některé rostlinné produkty 24. Světová produkce obilovin (s výjimkou rýže) v hospodářském roce 2004/05 oproti roku předchozímu vzrostla. Celková sklizeň obilovin činila v roce 2004/05 v zemích EU-25 284 milionů tun, a byla tedy o 54 milionů tun nebo o 23 % vyšší než sklizeň v roce 2003/04. V Evropské unii se plocha zvýšila o 1 milion hektarů, zatímco výnos obilovin stoupl o 1 t/ha nebo o 22 %. Až na oves byla produkce obilovin v celé Evropské unii vyšší než v roce 2003/04, v rozmezí od 11 % zvýšení v případě ječmene do 42 % zvýšení u žita. Průměrné výnosy obilovin byly rekordní jak v zemích EU-15 (6,02 t/ha), tak i v nových členských státech (4,09 t/ha). 25. Podle údajů Mezinárodní rady pro obiloviny z konce listopadu 2005 činila světová sklizeň 1 635 milionů tun v roce 2004/05 oproti 1 467 milionům tun v předchozím hospodářském roce. 26. Světové zásoby obilovin se zvýšily; pro rok 2004/05 se tyto zásoby odhadují na 312 milionů tun (oproti 264 milionům tun v roce 2003/04 a 333 milionům tun v roce 2002/03), které zahrnují 137 milionů tun pšenice a díky obrovské sklizni v USA 167 milionů tun krmného zrní (v loňském roce 137 milionů tun). V Evropské unii činily zásoby držené intervenčními agenturami dne 1. listopadu 2004 5 milionů tun: 3,0 miliony tun žita, 0,9 milionu tun ječmene, 1,0 milion tun pšenice a 0,2 milionu tun kukuřice. 27. V roce 2004/05 činil celkový objem světového obchodu s obilovinami 211 milionů tun (106 milionů tun pšenice a 104 miliony tun ostatního obilí) oproti 207 milionům tun v předchozím roce. 28. Využitelná produkce obilovin zemí EU-25 by dosáhla 282 milionů tun. V roce 2005/06, s návratem k 10 % sazbě pro vynětí půdy z produkce, dojde podle předpokladů ke snížení plochy pro obiloviny v zemích EU-25 o 2,4 % na asi 51 milionů hektarů. 29. Ve spojení s výnosem odhadovaným na základě trendů by tato plocha vedla ke sklizené produkci 263 milionů tun, nižší o 20 milionů tun nebo o –14 % ve srovnání s rokem 2004/05. Odhaduje se, že průměrný výnos bude 5,15 t/ha, což znamená snížení o 5 % ve srovnání s rekordem z loňského roku. 30. Po snížení oseté plochy ze značné míry v důsledku rozhodnutí Komise zrušit intervenční režim pro žito poklesla produkce žita ze 7,2 na 5 milionů tun. 31. Celková plocha pro olejnatá semena zemí EU-25 byla v roce 2005 poměrně stálá (+ 3 % ve srovnání s rokem 2004), přičemž plocha pro řepková semena se zvýšila o 7 % na 4,7 milionů ha, plocha pro slunečnicová semena mírně stoupla o 1 % na 2,23 milionů hektarů a pro sójové boby se zvýšila o 2,5 % na 282 000 hektarů. Celková plocha pro olejnatá semena se v současné době odhaduje na 7 milionů hektarů, včetně 870 000 ha podle režimu nepotravinářské produkce na půdě vyňaté z produkce a 350 000 ha podle režimu pro energetické plodiny. Díky znamenitým povětrnostním podmínkám došlo po slabých výnosech v roce 2003 k opětnému vzestupu výnosů s celkovou produkcí kolem 20 milionů tun, se stejnou úrovní jako v roce 2004/05. Velkou část z 2,6 milionů tun oleje z olejnatých semen určeného pro nepotravinářské účely tvořil řepkový olej. Sklizeň z roku 2005/06 by mohla být odhadnuta na 15,3 milionů tun řepkových semen, 3,8 milionů tun slunečnicových semen a 805 000 tun sójových bobů. 32. Celkové dovozy olejnatých semen klesly ze 17 milionů tun v roce 2002/03 na 16 milionů tun v roce 2004/05 a hlavní část tvořily sójové boby (95 %). 33. Současným charakteristickým znakem evropské spotřeby je rostoucí používání olejů z olejnatých semen v nepotravinářském odvětví. Nejlepším příkladem toho je řepkový olej: 43 % celkového množství řepkového oleje na evropském trhu se využívá v potravinářském odvětví, zatímco 57 % se dostává do odvětví nepotravinářského, zejména na výrobu bionafty. Vzrůst poptávky po řepkovém oleji jako obnovitelné energii a z toho plynoucí vysoké ceny pravděpodobně přispějí k mírnému poklesu spotřeby řepkového oleje v potravinářském odvětví. 34. Plocha zařazená do povinného vynětí z produkce v roce 2005/06 činila asi 4 mil. ha, za použití 10 % sazby pro vynětí půdy z produkce. 3 mil. ha nebyly kromě toho užívány pro produkci, i když byly způsobilé pro podporu příjmu oddělenou od produkce. Kolem 870 000 ha půdy povinně vyňaté z produkce se používalo zejména pro nepotravinářská olejnatá semena, hlavně na výrobu bionafty. Celková produkce nepotravinářských plodin pěstovaných na plochách vyňatých z produkce činila 2,8 mil. tun. 35. V rámci reformy SZP se poskytuje nová podpora ve výši 45 EUR na hektar pro plochy oseté energetickými plodinami. Tato podpora je omezena na maximální zaručenou plochu (dále jen „MZP“) 1,5 mil. ha. Tento režim byl poprvé použit v roce 2004, kdy byly v rámci tohoto režimu poskytnuty podpory na plochu 330 000 ha. V roce 2005 dosáhla tato plocha asi 570 000 ha, což představuje 38 % MZP a asi 65 % plochy pro tradiční nepotravinářská olejnatá semena na půdě vyňaté z produkce. V roce 2006 se očekává další nárůst plochy pro energetické plodiny. 36. Po roce 2003/04 zůstala celková produkce cukru i v roce 2004/05 výrazně pod obrovskou nadprodukcí z roku 2002/03. Zlepšující se situaci v globální bilanci cukru naznačuje klesající poměr zásob a spotřeby, který se snížil na 45,5 %, svou nejnižší úroveň od roku 1997/98, kdy dosáhl 40,94 %. 37. Ceny se v roce 2005 podstatně zvýšily a odrážely vyvážený stav mezi produkcí a spotřebou na celosvětové úrovni, jakož i předpokládaný schodek v sezóně 2005/06. 38. Celkové vývozy cukru v nezměněném stavu se v roce 2004/05 zvýšily o 0,8 mil. tun na 4,92 mil. tun, včetně 2,44 mil. tun „cukru C“ vyváženého bez náhrady. 39. Trh s cukrem ve Společenství se v roce 2005 vyznačoval významným přebytkem, který měl vážný dopad na ceny i na tržní rovnováhu. Poprvé za téměř 20 let byl cukr nabídnut k intervenci. V roce 2005 činilo celkové množství nabídnuté k intervenci hospodářskými subjekty a přijaté orgány členských států 1 324 286 tun. 40. Pokud jde o hospodářský rok 2005/06, produkce cukru ve Společenství je odhadována na 19,6 milionů tun, mírně pod 19,93 miliony tun v roce 2004. Na rozdíl od roku 2004/05 bylo nutné podstatně snížit kvóty Společenství, aby byly splněny závazky vůči Světové obchodní organizaci (dále jen „WTO“). 41. Hlavním nástrojem se v hospodářském roce 2004/05 stalo opatření spočívající v intervenčním nákupu, které je v rámci organizace trhu s cukrem jen velmi zřídka používáno. Některé živočišné produkty 42. První odhady naznačují, že světová produkce mléka, která v roce 2004 dosáhla 618 milionů tun, bude v roce 2005 odhadem o 3 % vyšší. 43. Očekává se, že stáda dojnic EU poklesnou o 3,6 % na 22,7 milionů kusů. Výnos na zvíře by se však měl zvýšit o 3 % na 6 170 kg za rok. Produkce mléka zůstává stabilně na 142,6 milionech tun. Členské státy očekávají, že se dodávky mléka zvýší na celkový dodaný objem 131,2 milionů tun, hlavně v důsledku nárůstu o 6 % v 10 nových členských státech. 44. Produkce konzumního mléka zůstane ve státech EU-25 celkem stabilní na úrovni kolem 33 milionů tun. Produkce smetany ke spotřebě je také stabilně na 2,6 milionech tun, zatímco jogurt vykazuje nárůst o 5 %. 45. Produkce másla se zvýší o 40 000 tun na 2,17 milionů tun. 46. Na konci roku 2005 měla Evropská unie 1,4 milionu chovatelů mléčného skotu, o 90 000 méně než v roce 2004. Ve všech členských státech dochází k postupnému poklesu počtu chovatelů, ale na samotné Polsko připadá pokles o 60 000. Průměrný počet krav na chov vzrostl na 39 kusů (od 4 kusů v Polsku až po 282 kusů v Lotyšsku). Množství dodaného mléka na chov činí 94 000 kg. Průměr ve státech EU-15 však představuje 240 000 kg, ale v deseti nových členských státech pouze 19 000 kg. I zde existuje velmi široký rozsah průměrného dodaného množství na hospodářství, který se pohybuje od 6 500 tun v Litvě do 1 367 600 tun v České republice. 47. Celková spotřeba mléčných výrobků definovaná jako souhrn všech způsobů využití množství mléka, které je v Evropské unii k dispozici, měl od roku 1996 tendenci růst o 0,3 % za rok. 48. V roce 2005 bylo v rámci intervence nakoupeno pouze 5 000 tun sušeného odstředěného mléka. Na konci roku bylo ve skladových zásobách ještě necelých 10 000 tun. To svědčí o vyváženém stavu nabídky a poptávky na trhu s mléčnými bílkovinami v EU v roce 2005. Másla bylo v rámci intervence nakoupeno 36 000 tun. Zásoby na konci roku činí ještě 125 000 tun. Z toho vyplývá, že trh s mléčnými tuky v zemích EU-25 je méně vyvážený. 49. Dne 1. července se úřední ceny másla snížily o 7 % na 282,44 EUR/100 kg a sušeného odstředěného mléka o 5 % na 185,00 EUR/100 kg. 50. Z prozatímních výsledků zjišťování v měsících květen/červen 2005 vyplývá další snížení skotu v EU o 1,0 % ve srovnání s předchozím rokem. Celkový počet stád krav v EU poklesl o 0,7 %. Došlo ke snížení stáda dojnic o 1,5 %, zatímco počet krav bez tržní produkce mléka se mírně zvýšil (+ 0,8 %). 51. Produkce hovězího a telecího masa ve státech EU-25 se odhaduje na 7,84 milionů tun v roce 2005, což je úroveň o 2,5 % nižší než v roce 2004. Celková spotřeba hovězího a telecího masa ve státech EU-25 se v roce 2005 odhaduje na 8,14 milionů tun. Celkové dovozy hovězího masa v roce 2005 činily 528 000 tun. Od roku 2003 je Společenství čistým dovozcem hovězího masa. Celkové dovozy přesáhly v období od ledna do října 2005 vývozy asi o 242 000 tun. Pokud jde o samotný obchod s hovězím masem, činil čistý dovoz přibližně 302 000 tun. 52. Celkový stav trhu EU se skopovým a kozím masem byl po celý rok 2005 relativně stabilní. Průměrná cena lehkých jehňat byla ve čtvrtém čtvrtletí roku na velmi vysoké úrovni (přibližně o 25 % vyšší než v předchozím roce). 53. Vývoz Společenství téměř neexistoval. Evropská unie dováží množství odpovídající více než pětině jejích potřeb. Dovozy do Společenství se provádějí hlavně v rámci celních kvót s osvobozením od dovozního cla nebo se sníženou sazbou dovozního cla. Podle statistického zjišťování hospodářských zvířat představuje populace ovcí a koz v Evropské unii více než 100 milionů kusů. 54. Na základě nařízení Rady (ES) č. 21/2004 o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz se dne 9. července 2005 stala závaznou individuální identifikace zvířat. 55. Očekává se, že produkce vepřového masa zůstane v roce 2005 na stabilní úrovni kolem 21 milionů tun. Průměrná cena zůstane na úrovni přibližně 139 EUR/100 kg. Očekává se, že se spotřeba vepřového masa na osobu mírně sníží na 42,9 kg. 56. Od roku 1999 se světová produkce drůbežího masa pravidelně a podstatně zvyšovala (+ 20 %). Produkce Evropské unie výrazně poklesla v roce 2003 (– 6,6 %) v důsledku influenzy ptáků v Nizozemsku a v Belgii a snížení produkce v několika členských státech (ve Francii, v Itálii, ve Švédsku). Produkce států EU-25 se začala zotavovat v roce 2004 (ve srovnání s rokem 1999 o + 1,4 %). Stávající situace na trhu je velmi nestálá, protože spotřeba drůbežího masa během posledních čtyř měsíců roku 2005 poklesla v důsledku medializace situace související s influenzou ptáků i přes neexistenci jejího ohniska v obchodním hejnu drůbeže EU. PROVÁDěNÍ REFORMY Z ROKU 2003 57. Od 1. ledna 2005 musí všichni zemědělci EU dostávající přímé platby dodržovat ustanovení o podmíněnosti. V roce 2005 začalo deset členských států provádět režim jednotné platby. Pět z deseti členských států a dva regiony ve Spojeném království zvolily historický model, kterým se rozdělují referenční částky jen podle individuálních hospodaření v referenčním období, zatímco regionální model přiděluje alespoň část referenční částky podle zemědělské činnosti v roce 2005. ROZVOJ VENKOVA 58. Programy rozvoje venkova na období 2000–2006 jsou tvořeny: 68 programy rozvoje venkova – PRV – (spolufinancovanými záruční sekcí EZOZF), 69 programy pro regiony v rámci cíle 1 – operačními programy a jednotlivými programovými dokumenty – s opatřeními k rozvoji venkova (spolufinancovanými orientační sekcí EZOZF) a 20 programy pro regiony v rámci cíle 2, s opatřeními k rozvoji venkova (spolufinancovanými záruční sekcí EZOZF). 59. S rozšířením Evropské unie byl 1. května 2004 pro nové členské státy zaveden zvláštní režim v oblasti rozvoje venkova, „přechodný nástroj pro financování rozvoje venkova (TRDI)“. Na území EU-10 existují dva typy programů: 10 programů rozvoje venkova spolufinancovaných přechodným nástrojem pro financování rozvoje venkova a 9 programů pro regiony v rámci cíle 1 zahrnujících většinu území nových členských států (spolufinancovaných orientační sekcí EZOZF). 60. V roce 2005 činily výdaje Společenství na rozvoj venkova 8 501,8 milionů EUR (záruční i orientační sekce společně). 61. Na období 2000–2006 byly schváleny 73 programy LEADER+. V roce 2005 činily platby za tyto programy 332 miliony EUR z orientační sekce EZOZF. 62. Rok 2005 se vyznačoval také důležitou změnou politiky rozvoje venkova pro další programové období 2007–2013: na základě návrhu Komise (KOM(2004) 490 v konečném znění) dosáhla Rada v červnu 2005 politické dohody o novém nařízení o rozvoji venkova, které bylo v září po určitých technických úpravách formálně přijato a zveřejněno jako nařízení Rady (ES) č. 1698/2005. Rada také přijala nové nařízení pro financování SZP, kterým byl zřízen nový jediný fond (Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova – EZFRV) (nařízení Rady (ES) č. 1290/2005). Tyto dva nástroje zavádějí základní pravidla a mechanismy programování a finančního řízení pro politiku rozvoje venkova v období 2007–2013. Nová politika zejména zaujme strategičtější přístup (prostřednictvím obecných strategických zásad Společenství a strategického plánování v členských státech) se zaměřením na omezený počet priorit EU (osy pro konkurenceschopnost zemědělství/lesnictví, hospodaření s půdou/životní prostředí, diverzifikaci/kvalitu života ve venkovských oblastech, iniciativu Leader), ve značné míře začlení lisabonskou a göteborskou agendu a podstatně zjednoduší programování, financování, finanční řízení a kontrolu nových programů. ŽIVOTNÍ PROSTřEDÍ A LESY 63. Na začátku roku 2005 byla zahájena dvouletá studie (2005-2006) nazvaná „Studie o ukazatelích ekologické podmíněnosti v souvislosti se zemědělským poradenským systémem“ (studie CIFAS). 64. V roce 2005 pokračovalo provádění „Akčního plánu pro biologickou rozmanitost v zemědělství“ přijatého Radou v červnu 2001 a Evropským parlamentem v březnu 2002. 65. Šestý akční program pro životní prostředí zůstane do roku 2012 i nadále hlavní hnací silou politiky životního prostředí EU. Kromě toho, že tento akční program poskytuje základ pro iniciativy v politice životního prostředí, znovu zdůrazňuje povinnost stanovenou ve Smlouvě zahrnout požadavky na ochranu životního prostředí do vymezení a provádění ostatních politik a činností Společenství. Další lesnická opatření 66. Dne 10. března 2005 bylo přijato sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu podávající zprávu o provádění strategie EU v oblasti lesního hospodářství, KOM(2005) 84 v konečném znění. Závěry Rady týkající se návrhů předložených Komisí ve sdělení byly přijaty Radou ve složení pro zemědělství a rybolov dne 30. května 2005. Spolupráce a koordinace s členskými státy pokračovala prostřednictvím Stálého lesnického výboru. FINANCOVÁNÍ SZP V ROCE 2005 67. Výdaje na SZP jsou financovány v rámci finančních výhledů stanovených na berlínském summitu v roce 1999 a upravených na kodaňském summitu na konci roku 2002 tak, aby odpovídaly finančním dopadům rozšíření EU za účelem začlenit deset nových zemí. Od rozpočtového roku 2005 tedy platí pro EU-25 nové stropy. ROZšÍřENÍ 68. Dne 25. dubna 2005 byla podepsána přístupová smlouva s Bulharskem a Rumunskem. Podle podmínek v ní stanovených se Bulharsko a Rumunsko připojí k Evropské unii dne 1. ledna 2007. MEZINÁRODNÍ VZTAHY 69. V prosinci 2005 se v Hongkongu konala ministerská konference WTO. Všech modalit dosaženo nebylo, porada se zabývala jen pokrokem zaznamenaným od rámcové dohody z roku 2004. Bylo dohodnuto, že všechny modality v oblasti zemědělství budou sjednány do konce dubna 2006 a pokud jde o ostatní projednávané otázky (přístup na trh pro nezemědělské produkty (NAMA), služby, usnadnění obchodování a pravidla, včetně zeměpisných označení) do konce července 2006. 70. Ohledně hospodářské soutěže v oblasti vývozu souhlasilo Evropské společenství na ministerské konferenci v Hongkongu se zrušením subvencí pro vývoz do konce roku 2013, pokud ostatní členové WTO zajistí souběžné zrušení všech ostatních forem vývozních subvencí v rámci jiných nástrojů hospodářské soutěže v oblasti vývozu, jako jsou státní obchodní podniky, státem podporované vývozní úvěry a předstírané postupy potravinové pomoci. 71. Dvoustranná či regionální obchodní jednání se uskutečnila v rámci dohod o hospodářském partnerství šesti zúčastněných regionů, Jižní Afriky, EHP a dvoustranně s Japonskem, Jižní Koreou a Thajskem. 72. Dne 14. listopadu 2005 byl Radě udělen mandát iniciovat dvoustranná jednání se středomořskými partnery ohledně ambiciózní liberalizace obchodu. Tento mandát byl založen na doporučení přijatém evropsko-středomořskými ministry zahraničí na jejich zasedání v Lucemburku v květnu 2005. Jednání budou zahájena začátkem roku 2006. 73. Asi po 20 letech jednání bylo dosaženo první fáze dohody o obchodu s vínem mezi ES a USA. Tato dohoda stanoví pokračování stávajících zvláštních povolení Společenství udělených USA ohledně enologických postupů, označování etiketami a osvědčování a osvobození od požadavků USA na osvědčování všech vín ze Společenství.