CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ Komise 
V Bruselu dne 20.7.2010 
SEK(2010) 851 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
Průvodní dokument k 
  
návrhu na řízení Rady o státní podpo ře k usnadn ění uzavírání 
nekonkurenceschopných uhelných dol ů 
  
 (KOM(2010) 372 v kone čném znění)  
 (SEK(2010) 850)  
 
CS 2   CS OBSAH 
1. Úvod............................................................................ Error! Bookmark not defined.  
2. Vymezení problému.................................................... Error! Bookmark not defined.  
2.1. Pravd ěpodobné uzav ření uhelných dol ů v několika členských státech .............. Error! 
Bookmark not defined.  
2.2. Sociální dopady uzav ření dolů.................................... Error! Bookmark not defined.  
2.3. Dopad uzav ření dolů na životní prost ředí ................... Error! Bookmark not defined.  
2.4. Okrajový dopad na zabezpe čení zásobování energií na úrovni EU. Error! Bookmark 
not defined.  
3. Cíle .............................................................................. Error! Bookmark not defined.  
4. Možnosti politiky ........................................................ Error! Bookmark not defined.  
5. Analýza dopad ů........................................................... Error! Bookmark not defined.  
5.1. Řešení 1: základní scéná ř – obecná pravidla pro státní podporu ..... Error! Bookmark 
not defined.  
5.2. Řešení 2: pokyny Komise ........................................... Error! Bookmark not defined.  
5.3. Řešení 3: podpora na t ěžbu ......................................... Error! Bookmark not defined.  
5.4. Řešení 4: podpora na pokrytí mimo řádných náklad ů (zděděné závazky)........... Error! 
Bookmark not defined.  
5.5. Řešení 5: kombinace možností č. 3 a 4....................... Error! Bookmark not defined.  
5.6. Řešení 6: prodloužení platnos ti stávajícího uhelného na řízení o deset let.......... Error! 
Bookmark not defined.  
6. Porovnání jednotlivých možností................................ Error! Bookmark not defined.  
1. ÚVOD 
Podpora pro odv ětví těžby černého uhlí v EU je upravena odv ětvovým právním nástrojem, a 
to nařízením Rady (ES) č. 1407/2002 ze dne 23. července 2002 o státní podpo ře uhelnému 
průmyslu  (dále jen „uhelné na řízení“).  
Vztahuje se jen na černé uhlí. Na ostatní druhy uhlí, nap říklad ortolignit, se vztahují obecná 
pravidla EU pro státní podporu. 
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
2.1. Pravděpodobné uzav ření uhelných dol ů v několika členských státech  
Platnost uhelného na řízení uplyne dnem 31. prosince 2010. Pokud by neexistoval nový právní 
rámec povolující ur čité konkrétní druhy st átní podpory uhelnému pr ůmyslu, mohly by členské 
CS 3   CS státy podporu ud ělovat pouze v mezích stanovených obecn ými pravidly pro státní podporu, 
která se vztahují na všechna odv ětví.  
V porovnání s uhelným na řízením omezují obecná pravidla pro státní podporu významn ě 
možnost poskytování státní podpory uhelnému pr ůmyslu, zejména (nikoli však výhradn ě) 
pokud jde o podporu t ěžby uhlí. Podle nedávné studie1 s e  v š a k  n ěkteré členské státy ve 
srovnání se stávajícími a p ředpokládanými cenami na sv ětovém trhu potýkají s velmi 
vysokými náklady na t ěžbu uhlí, a v sou časnosti v nich proto není t ěžba černého uhlí 
z ekonomického hlediska konkurenceschopná, a s nejv ětší pravděpodobností tomu tak bude i 
v budoucnu. Jedná se zejména o N ěmecko, Rumunsko a Špan ělsko. Nekonkurenceschopný se 
však může stát rovn ěž uhelný pr ůmysl v Ma ďarsku a na Slovensku. Uplynutím platnosti 
uhelného na řízení hrozí uhelným dol ům v těchto zemích uzav ření. 
2.2. Sociální dopady uzav ření dolů  
Na základ ě stávajících politik  bude v roce 2010 v N ěmecku a Špan ělsku nadále zam ěstnáno 
přibližně 27 000 d ůlních pracovník ů, kteří však v p řípadě neexistence podpory na t ěžbu uhlí 
mohou přijít o zam ěstnání. V Rumunsku, Ma ďarsku a na Slovensku m ůže být po skon čení 
dotací ztrátou zam ěstnání ohroženo dalších 15000 d ůlních pracovník ů. S přihlédnutím 
k pracovním míst ům v souvisejících výrobních odv ětvích může být v sázce až 
100 000 pracovních míst – 42 000 pracovních míst v uhelném pr ůmyslu a více než 
55 000 pracovních míst v souvisejících výrobních odv ětvích.  
Ačkoliv zaniklá pracovní místa mají  obvykle omezený dopad na údaje o nezam ěstnanosti na 
úrovni EU a na vnitrostátní úrovni, jejich dopad na konkrétní regiony zabývající se t ěžbou 
uhlí může být velmi významný, zejména v N ěmecku, Špan ělsku a Rumunsku. Okamžité 
uzavření nekonkurenceschopných dol ů by regionální trhy práce p řetížilo p řílivem 
propuštěných důlních pracovník ů, jež nelze dostate čně rychle znovu zam ěstnat v jiných 
výrobních odv ětvích, a proto u nich existuje riziko dlouhodobé nezam ěstnanosti. 
2.3. Dopad uzav ření dolů na životní prost ředí  
Uzavření uhelných dol ů ukončí negativní dopad na bezprost řední okolí dol ů, tj. dopad na 
vzhled krajiny a její biologickou rozman itost, dopad na podzemní vody a poklesy p ůdy 
v oblastech hlubinné t ěžby a dopady zp ůsobené těžebním odpadem. Uzav ření dolů však 
vyžaduje rovn ěž vyčištění a sanaci t ěžebních lokalit a je nutno zajistit jejich financování. 
Co se týká globáln ějšího aspektu emisí skleníkových plyn ů, dopad uzav ření dolů je 
nejistý.  Ačkoli se při těžbě uhlí uvol ňuje metan, v n ěkterých členských státech t ěžících uhlí 
jsou vysoce rozvinuté výkonné technologie pro zachycování skleníkového plynu, metanu. 
Jelikož se v p řípadě emisí skleníkových plyn ů nejedná o místní, ale o celosv ětový problém, 
nejistota se zvyšuje, vezmou-li se  v úvahu emise ze spalování uhlí p ři výrobě energie. 
V uhelných elektrárnách bude domácí uhlí s nejv ětší pravd ěpodobností nahrazeno 
dováženým uhlím.  Z toho vyplývá, že celkový dopad na emise skleníkových plyn ů závisí na 
emisích z t ěžby uhlí ve t řetích zemích a z dopravy uhlí do EU. Dopad na celkovou skladbu 
zdrojů energie v EU je omezený, p řinejmenším v krátkodobém horizontu. 
                                                 
1 Hodnocení pot řeb pro státní podporu uhelnému pr ůmyslu (An evaluation of the needs for State aid to 
the coal industry) , Ecorys, prosinec 2008, studie vyhotovená pro Evropskou komisi, viz 
http://ec.europa.eu/energy/coal/consultations/2009_07_15_en.htm  
CS 4   CS 2.4. Okrajový dopad na zabezpe čení zásobování energií na úrovni EU 
Během veřejných konzultací, které se uskute čnily v souvislosti s tímto posouzením dopad ů, 
zúčastněné strany z uhelného pr ůmyslu tvrdily, že dotované uh lí je nezbytné pro zabezpe čení 
zásobování, jelikož existence uhelných dol ů v Evropě zvyšuje zem ěpisnou rozmanitost zdroj ů 
energie a snižuje závislost na dovozu.  
Ačkoli dotované černé uhlí p řispívá jen málo k celkové skladb ě zdrojů energie, výrazn ě 
omezuje schopnost t ěchto dotací vyrovnat p řerušení dodávek.  Dotované uhlí slouží 
k výrobě pouze 5,1 % elekt řiny v EU. Vezme-li se v úvahu pouze podpora na pokrytí 
výrobních ztrát, tento údaj  se snižuje na 1,4 % (a čkoliv v jednotlivých členských státech m ůže 
být vyšší). 
Pravděpodobnost p řerušení dodávek dováženého černého uhlí se  mimoto jeví jako 
poměrně omezená, jelikož sv ětový trh s uhlím vykazuje v ětší stálost než trhy s ostatními 
zdroji energie.  Černé uhlí lze dovážet z řady různých vyvážejících zemí. Objem sv ětového 
obchodu s černým uhlím od roku 2000 rostl v pr ůměru o 7 % ro čně. Silné zvyšování kapacit 
v řadě zemí, nap říklad v Indonésii a Rusku, nazna čuje, že lze o čekávat, že sv ětový obchod 
bude v budoucnu i nadále rychle r ůst. Vzhledem k malému podílu elekt řiny vyráb ěné 
z dotovaného uhlí je sporné, zda bude k odstran ění obav v souvislosti se zabezpe čením 
zásobování vhodný další nástroj v oblasti státní podpory. 
Pokud jde o krátkodobý nedostatek, ze stud ie vyplývá, že z hlediska zabezpe čení zásobování 
je skladování dováženého uhlí ú činnější než dotování domácí t ěžby černého uhlí. 
3. CÍLE 
Obecnější, horizontální cíle Komise s ohledem  na státní podporu a uhlí lze odvodit ze 
strategického p řezkumu energetické politiky2 (schválené Evropskou radou a Radou 
ministrů), akčního plánu pro státní podpory3 a akčního programu pro životní prost ředí 
na období 2002–20124: Komise chce pokud možno v co nejvíce odv ětvích používat 
horizontální pravidla pro státní podporu a s ohledem na energetickou politiku up řednostňuje 
posun sm ěrem k obnovitelným zdroj ům energie a využíván í domácích zdroj ů energie, které je 
udržitelné z hlediska ochrany životního prost ředí.  
Časově neomezená státní podpora t ěžby uhlí není v souladu s obecnými cíli politiky Komise, 
zejména v p řípadě, maří-li snahy o zvýšení konkurenceschopnosti nebo o p řechod na 
obnovitelné zdroje energie, a čkoliv její dopad na hospodá řskou sout ěž je poměrně omezený5. 
Současně však m ůže mít uzavírání nekonkurenceschopných dol ů důsledky na sociální 
a environmentální úrovni, jim iž je nutno se zabývat. 
                                                 
2 Sd ělení Komise Evropskému parlamentu, Rad ě, Evropskému hospodá řskému a sociálnímu výboru 
a Výboru region ů – Druhý strategický p řezkum energetické politiky, ak ční plán EU pro zabezpe čení 
dodávek energie a jejich solidární využití, 13.11.2008, KOM(2008) 781 v kone čném znění. 
3 KOM(2005) 107 v kone čném zn ění, k dispozici na internetu na adrese 
http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/action_plan/saap_en.pdf  
4 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES o šestém ak čním programu Spole čenství 
pro životní prost ředí, Úř. věst. L 242, 10.9.2002. s. 1 – viz čl. 5 odst. 2. 
5 Jednou z podmínek stávajícího uhelného na řízení je, že dotované uhlí nesmí mít žádný dopad na ceny 
elektřiny (viz čl. 4 písm. c) a EUR uhelného na řízení a příloha 3). 
CS 5   CS Komise stanoví cíl politiky , za nějž se v tomto posouzení považuje snížení možných 
nepříznivých ú činků uzavírání dol ů, které mohou následovat po ukon čení dotací, na co 
nejnižší úrove ň, zejména co se týká jejich sociál ních a ekologických hledisek, a sou časně 
minimalizace narušení hospodá řské soutěže na vnit řním trhu.  
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Bylo posouzeno t ěchto pět možností politiky: 
(1) Řešení 1: základní scéná ř 
Podle základního scéná ře by Komise nenavrhla nový odv ětvový právní nástro j, který by byl 
použitelný po skon čení platnosti uhelného na řízení. Na odv ětví černého uhlí by se od 
roku 2011 vztahovala pouze obecná pravidla pro státní podporu.  
(2) Řešení 2: pokyny Komise 
V rámci možnosti č. 2 by Komise p řijala pokyny na základ ě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy 
o fungování Evropské unie (dále je n „SFEU“), jež by byly podobné pokyn ům přijatým pro 
odvětví stavby lodí a výroby oceli a členským stát ům by umožnily poskytovat podporu, která 
je omezena na podporu na uzav ření v podob ě podpory na uhrazení plateb, které d ůlní podniky 
uskuteční pro propušt ěné pracovníky nebo pracovníky odcházející kv ůli uzavření dolů 
předčasně do důchodu, na náklady na porad enství poskytované t ěmto pracovník ům a náklady 
na rekvalifikaci. Tato podpora m ůže zahrnovat rovn ěž náklady na dokon čení stávajících 
smluv (nejvýše po dobu 6 m ěsíců) nebo náklady spojené se zrušením t ěchto smluv podle toho, 
která částka je nižší. M ůže zahrnovat rovn ěž výdaje vzniklé v souvislosti s bezprost ředním 
vyčištěním a sanací t ěžebních lokalit. 
Platnost t ěchto pokyn ů by skončila na konci roku 2013, jelikož opat ření podpory by se m ěla 
týkat pouze uhelných dol ů uzavíraných v so uvislosti se skon čením platnosti uhelného 
nařízení. 
(3) Řešení 3: na řízení Rady povolující časově omezenou provozní podporu (podporu na 
uzavření) 
V rámci možnosti č. 3 by Komise navrhla na řízení Rady na základ ě čl. 107 odst. 3 písm. e) 
SFEU. Na řízení by členským stát ům umožnilo poskytnout jednozna čně se snižující provozní 
podporu, jejímž cílem je pokrytí b ěžných výrobních ztrát,  pokud tuto podporu doprovází 
řádné ukon čení činností v rámci náležit ě vymezeného plánu na uzav ření dolu (pouze co se 
týká již existujících dol ů). Jednalo by se o postupné ukon čování provozní podpory b ěhem 
období nejvýše deset let a nejpozd ěji v roce 2020 s mírou snižování ve výši nejmén ě 10 % 
ročně. 
(4) Řešení 4: na řízení Rady povolující podporu na pokrytí mimo řádných náklad ů 
(zděděné sociální a ekologické závazky) 
V rámci možnosti č. 4 by Komise navrhla na řízení Rady na základ ě čl. 107 odst. 3 písm. e) 
SFEU. Toto na řízení by členským stát ům umožnilo poskytovat podporu na sociální 
a ekologické náklady spojené s uzavíráním uhelných dol ů, jako jsou dávky sociálního 
zabezpečení a náklady spojené se sanací bývalých t ěžebních lokalit, jak je stanoveno v p říloze 
stávajícího uhelného na řízení. 
CS 6   CS (5) Řešení 5: kombinace možností č. 3 a 4 
V rámci možnosti č. 5 by Komise navrhla na řízení Rady na základ ě čl. 107 odst. 3 písm. e) 
SFEU, které členským stát ům umožňuje poskytovat jak podporu na uzav ření (jako v p řípadě 
možnosti č. 3), tak i podporu na pokrytí mimo řádných náklad ů (jako v p řípadě možnosti č. 4). 
(6) Řešení 6: prodloužení platnos ti stávajícího uhelného na řízení o deset let 
Podle možnosti, kterou up řednostňovala většina zúčastněných stran z odv ětví těžby uhlí, 
možnosti č. 6, by Komise navrhla Rad ě prodloužení platnosti na řízení Rady č. 1407/2002 
(v současné podob ě) o dalších 10 let, tj. do konce roku 2020. To by se od možnosti č. 5 lišilo 
v těchto ohledech: 
– podpora na t ěžbu uhlí by mohla být schválena na základ ě čl. 5 odst. 3, je-li provoz 
dotyčných výrobních jednotek sou částí plánu p řístupu k uhelným rezervám; 
neexistovala by tudíž žádná podmín ěnost, co se týká uzav ření těchto dolů; 
– podpora na t ěžbu uhlí by musela mít klesající tendenci, aby došlo 
k jejímu významnému snížení, nebyla by však stanovena žádná konkrétní míra 
snížení; 
– bylo by možno poskytnout podporu na po čáteční investice až do výše 30 % 
celkových investi čních náklad ů. 
5. ANALÝZA DOPAD Ů 
5.1. Řešení 1: základní scéná ř – obecná pravidla pro státní podporu 
Základní scéná ř byl již popsán v oddíle 2. Ostatní možnosti jsou posouzeny v porovnání 
s tímto základním scéná řem.  
5.2. Řešení 2: pokyny Komise 
Dopad možnosti č. 2 se zásadn ě neliší od možnosti č. 1. Pokud členské státy poskytnou 
podporu, jak je povoleno podle možnosti č. 2, povede to ke stejnému schodku v t ěžbě 
a stejnému po čtu zaniklých pracovních míst. Rozdíl spo čívá v tom, že možnost č. 2 umožňuje 
náležitě zorganizovat uzav ření dolu či je o n ěkolik měsíců odložit za ú čelem spln ění 
stávajících smluv. To pom ůže lépe zohlednit sociální aspekty uzav ření s větší přímou 
podporou pro dot čené pracovníky ve form ě rekvalifikace, po radenství atd. (p řesahující to, co 
se předpokládá podle zákonných práv ). Bude lépe zajišt ěno financování ekologických 
závazků, zatímco d ůl bude postupn ě ukončovat svou činno 
5.3. Řešení 3: podpora na t ěžbust. 
Pokud členské státy zamýšlí poskytovat tuto podporu na uhrazení provozních ztrát, m ůže 
podpora na t ěžbu zachovat nekonkurenceschopné doly. To by neušet řilo stálá pracovní místa, 
nýbrž by umožnilo postupné snižování po čtu pracovník ů a poskytlo čas na zohledn ění věkové 
struktury pracovník ů (předčasný odchod do d ůchodu a odchod do d ůchodu), „p řirozený 
odliv“ (nenahrazování pracovník ů, kteří odešli) a jejich kvalifikace (p řeškolení pracovník ů, 
aby mohli být zam ěstnáni v jiných činnostech). To umožní snížit t ěžbu 
nekonkurenceschopného dolu, p řičemž se po čet přímo propušt ěných pracovník ů omezí na 
CS 7   CS minimum a maximalizují se doprovodná opat ření, jež umožní, aby byli pracovníci znovu 
zaměstnáni v jiných činnostech. 
Přímý negativní dopad dolu na životní prost ředí bude trvat tak dlouho, dokud potrvá t ěžba, 
dopad na emise skleníkových plyn ů vznikající p ři využívání uhlí je však  nejistý vzhledem 
k rozsáhlému nahrazování dováženým uhlím. Postupné uzavírání však m ůže usnadnit 
preventivní opat ření na ochranu krajiny. 
Zkušenosti s hospodá řskou a regionální p řeměnou však prokazují, že trh práce m ůže 
snáze absorbovat propušt ěné pracovníky, je-li propoušt ění rozloženo v čase. To 
umožňuje snazší zavedení program ů poradenství a rekvalifikace a zamezuje tomu, aby se 
velká část bývalých d ůlních pracovník ů stala dlouhodob ě nezaměstnanými. 
5.4. Řešení 4: podpora na pokrytí mimo řádných náklad ů (zděděné závazky) 
Tato možnost členským stát ům umožňuje zajistit financování závazk ů sociální povahy (nap ř. 
rekvalifikace, d ůchody atd.) a ekologické povahy (nap ř. čištění a sanace), nap říklad v rámci 
postupného uzavírání dol ů. 
Tato podpora m ůže důlnímu podniku umožnit, aby nep řesunoval zdroje z jiných, potenciáln ě 
konkurenceschopných t ěžebních lokalit do dol ů, které mají být uzav řeny. 
5.5. Řešení 5: kombinace možností č. 3 a 4 
V případě posupného uzavírání uhelných dol ů bude pravd ěpodobně zapotřebí podpora na 
zděděné závazky sou časně s ostatními druhy podpory, zejména provozní podporou. 
Dopad z hlediska t ěžby a pracovních míst bude velmi podobný jako u možnosti č. 3, v rámci 
této možnosti č. 5 však bude možné lépe zajistit, aby byla b ěhem období ukon čování činnosti 
věnována pozornost ekologickým a sociálním zd ěděným závazk ům.  
5.6. Řešení 6: prodloužení plat nosti stávajícího uhelného na řízení o deset let 
V případě pouhého prodloužení platnosti na řízení by bylo možno pr odloužit druh podpory, 
která je poskytována v sou časnosti. Tato možnost m ůže členským stát ům umožnit, aby se 
odchýlily od cíle politiky tím, že budou jednoduše nadále poskytovat podporu na t ěžbu 
nekonkurenceschopným dol ům bez jednozna čného závazku týkajícího se uzav ření. Z toho 
vyplývá, že stejné d ůlní podniky mohou být ne konkurenceschopné i v dob ě nového data 
skončení platnosti na řízení za deset let. Základní problém spo čívající v 
nekonkurenceschopnosti by nebyl vy řešen, nýbrž pouze odložen. 
Pokud jde o investi ční podporu, kterou by bylo možno schváli t v rámci této možnosti, tato 
nemůže přispět k dotyčným cílům politiky, tj. jako doprovodné opat ření spojené s uzavíráním 
dolů. Investiční podpora podporuje spíše rozvoj nových činností nebo zvyšování ú činnosti, 
přičemž ani jedno z toho není v souvislosti s uzav řením určitého uhelného dolu d ůležité. 
6. POROVNÁNÍ JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
Z posouzení vyplývá protikladný obraz, pokud jd e o dopady jednotlivých možností politiky: 
CS 8   CS Z hospodářského hlediska  se jako nejvhodn ější v porovnání se základním scéná řem jeví 
možnost č. 2 (pokyny), pokud jde o zmírn ění přímých hospodá řských dopad ů na 
nejpostižen ější regiony a výrobní odv ětví. 
Ze sociálního hlediska  představuje nejlepší možnost, jak zmírnit negativní dopady uzavírání 
dolů, zejména vzhledem k zem ěpisné koncentraci t ěchto dopad ů, možnost č. 5. 
Z hlediska ochrany životního prost ředí jsou výsledky nejisté. A čkoliv bezprost řední okolí 
dolů by mělo jistě prospěch z okamžitého či téměř okamžitého ukon čení těžby (možnosti č. 1, 
2 a 4), situace je nejistá, pokud jde o celosv ětové emise skleníkových plyn ů, vezmou-li se 
v úvahu emise ze spalování uhlí výrobci elekt řiny. Tato nejistota vyplývá z vysoké míry 
nahrazování domácího uhlí dováženým uhlím. A čkoli by se nejednalo o 100 % nahrazení, 
rozdíl mezi jednotlivými možnos tmi politiky bude záviset na podob ě vnitrostátníc h politik, co 
se týká up řednostňování přechodu na jiné zdroje energie. 
Celkově se jako nejvhodn ější k dosažení cíl ů politiky jeví možnosti č. 2 a 5.  Výběr jedné 
z těchto dvou možností závis í na váze, jakou tv ůrci politik p řikládají hospodá řským aspekt ům 
na straně jedné a sociálním aspekt ům na stran ě druhé. 
Upozorňuje se, že jednotlivé posuzované mo žnosti byly porovnány na základ ě předpokladu, 
že dotyčné členské státy skute čně poskytnou podporu povolenou v rámci p říslušných 
možností. Odv ětvová pravidla pro státní podporu st anoví pouze možnost – nikoli povinnost – 
poskytnout státní podporu; posouzení dopad ů nemůže předjímat rozhodnutí, která členské 
státy přijmou s ohledem na státní podporu.