ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

I přes to, že od 27. března 2020 došlo ke zlepšení makroekonomických podmínek a snížení míry ekonomické nejistoty způsobené pandemií COVID-19, míra nejistoty zůstává zvýšená, což nadále ovlivňuje schopnost bank odhadnout své střednědobé kapitálové potřeby. Vhledem k přetrvávajícím opatřením veřejné podpory a značnému zpoždění dopadu zhoršení hospodářské situace na rozvahy úvěrových institucí je možné, že se účinek hospodářského šoku souvisejícího s COVID-19 ještě plně neprojevil. Tato přetrvávající nejistota vyžaduje mimořádnou obezřetnost, pokud je o zásady a postupy úvěrových institucí v oblasti vyplácení dividend a zpětných odkupů akcií. ECB proto považuje za potřebné vybídnout úvěrové instituce, aby se i nadále zdržely vyplácení dividend a zpětných odkupů akcií. Každopádně je nanejvýš důležité, aby úvěrové instituce při rozhodování o vyplácení dividend a zpětných odkupech akcií vycházely ze své interní kapacity pro tvorbu kapitálu s ohledem na budoucnost a zohlednily nadcházející dopad zhoršení hospodářské situace na kvalitu jejich expozic a kapitálu. Kromě toho se ECB obecně domnívá, že by nebylo obezřetné, aby úvěrové instituce při takovém rozhodování zvažovaly výplatu dividend a zpětný odkup akcií, jež by představovaly více než 15 % jejich nerozděleného zisku za finanční roky 2019 a 2020 nebo více než 20 bazických bodů, pokud jde o poměr kmenového kapitálu tier 1, podle toho, která hodnota je nižší.
(2)

V souvislosti s doporučením ECB/2020/19 pracovala ECB na dalším vyhodnocování hospodářské situace a zvažovala, zda by bylo vhodné pozastavit výplaty dividend i po 1. říjnu 2020. V této souvislosti má ECB za to, že míra ekonomické nejistoty je z důvodu pandemie COVID-19 i nadále zvýšená, a úvěrové instituce tak čelí potížím při přesném prognózování svých střednědobých kapitálových potřeb. ECB se rovněž domnívá, že v tomto prostředí výjimečné systémové nejistoty a obtížných hospodářských podmínek přetrvává potřeba obezřetného kapitálového plánování, které zahrnuje zachování kapitálové pozice úvěrových institucí díky odložení nebo zrušení rozdělování výnosů. ECB tedy považuje za nezbytné, aby platnost doporučení týkajícího se dividend byla prodloužena do 1. ledna 2021 a aby bylo zrušeno doporučení ECB/2020/19. Tento přístup je rovněž v souladu s doporučením Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2020/7 (3).
2.

Pokud jde o vyplácení dividend ( 8 ) úvěrovými institucemi za finanční rok 2019 v roce 2020, doporučuje ECB toto: a) Kategorie 1: Úvěrové instituce, které i) splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c) a které ii) k 31. prosinci 2019 již dosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), popřípadě odst. 1 písm. e), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny uvedené požadavky a požadavky vyplývající z výsledků procesu dohledu a hodnocení, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek; b) Kategorie 2: Úvěrové instituce, které k 31. prosinci 2019 splňují platné kapitálové požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) a c), avšak k 31. prosinci 2019 nedosáhly plné výše poměrů, jak je uvedeno v odst. 1 písm. d), popřípadě odst. 1 písm. e), by měly rozdělovat svůj čistý zisk v podobě dividend konzervativně tak, aby byly i nadále schopny plnit všechny uvedené požadavky a požadavky vyplývající z výsledků procesu dohledu a hodnocení, a to i v případě zhoršených hospodářských a finančních podmínek. Kromě toho by měly zásadně vyplácet dividendy jen v takovém rozsahu, aby byl splněn požadavek uvedený v odst. 1 písm. d) a aby byl zabezpečen přinejmenším lineární (9) postup směrem k naplnění kapitálových požadavků v plném rozsahu, jak je uvedeno v odst. 1 písm. e), a požadavků vyplývajících z výsledků procesu dohledu a hodnocení; c) Kategorie 3: Úvěrové instituce, které porušují požadavky uvedené v odst. 1 písm. a), b) nebo c), by v zásadě neměly vyplácet žádné dividendy. Úvěrové instituce, které nejsou schopny postupovat v souladu s tímto doporučením, protože mají za to, že jsou na základě právních předpisů povinny vyplatit dividendy, by se měly neprodleně obrátit na příslušný společný tým dohledu. Od úvěrových institucí spadajících do kategorií 1, 2 a 3, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a), b) a c), se rovněž očekává, že dodrží pokyny v rámci pilíře 2. Pokud úvěrová instituce nedodržuje nebo očekává, že nedodrží pokyny v rámci pilíře 2, měla by se neprodleně obrátit na svůj společný tým dohledu. ECB přezkoumá důvody, proč výše kapitálu úvěrové instituce poklesla, nebo se očekává, že poklesne, a zváží přijetí vhodných a přiměřených opatření vůči dané instituci. Od institucí se rovněž očekává, že ve své dividendové politice a při řízení kapitálu zohlední potenciální dopad budoucích změn právního, regulatorního a účetního rámce Unie na kapitálové požadavky. Pokud není specificky stanoveno jinak, budoucí úroveň požadavků pilíře 2 a pokynů v rámci pilíře 2 použitá v kapitálovém plánování by měla být přinejmenším stejná jako současná úroveň.
(1)

Centralizovaná databáze cenných papírů („CSDB“) je jednotná IT infrastruktura, kterou společně provozují členové Evropského systému centrálních bank (ESCB) včetně národních centrálních bank členských států, jejichž měnou není euro (dále jen „národní centrální banky mimo eurozónu“), přičemž tyto národní centrální banky mimo eurozónu se podílejí na provozování CSDB dobrovolně. CSDB uchovává data podle jednotlivých položek, zejména data o cenných papírech, jejich emitentech, cenách a ratingu. Mezi hlavní procesy provozu CSDB patří poskytování vstupních dat, zpracování těchto vstupních dat, provádění řízení kvality dat a vypracovávání a šíření výstupních dat sestávajících z dat podle jednotlivých položek a souhrnných informací. Tyto procesy vymezuje a průběžně zdokonaluje příslušná dílčí struktura Výboru pro statistiku ESCB a jsou v co největší možné míře automatizovány, aby bylo zajištěno účinné fungování CSDB. Řada změn těchto procesů vyžaduje přijetí nových obecných zásad a zrušení obecných zásad ECB/2012/21, které dosud upravovaly rámec pro řízení kvality dat CSDB. Stejně tak by mělo být zrušeno doporučení ECB/2012/22 (2), které národní centrální banky mimo eurozónu vyzývá, aby dodržovaly obecné zásady ECB/2012/21.
0.17.4

Zaměstnanci, u nichž se má za to, že mají vzhledem ke své pracovní náplni přístup k interním informacím o měnové či kurzové politice ECB nebo o finančních operacích ESCB, neprovádějí jiné finanční investiční transakce než: — investiční transakce v systémech kolektivního investování, jejichž investiční politiku nemohou ovlivnit, — investiční transakce s derivátovými finančními nástroji založenými na indexech, které nemohou ovlivnit, — investiční transakce na základě písemné smlouvy o správě aktiv a — nákup obchodovatelných dluhových nástrojů a jejich držení do splatnosti či provádění vkladů. Investice, které existují ke dni, od něhož pro zaměstnance platí toto ustanovení, lze nadále držet či měnit, pokud zaměstnanec: — oznámí poradci v záležitostech profesní etiky jakoukoli změnu v investičních nástrojích a — z vlastního podnětu bezodkladně poskytne podrobnosti o všech změnách ohledně informací uvedených v článku 0.17.3 písm. a) až c). Povinnosti zaměstnance zakotvené v tomto odstavci trvají ještě jeden rok poté, co zaměstnanec přestal patřit do kategorie zaměstnanců, u nichž se má za to, že mají přístup k interním informacím o měnové či kurzové politice ECB nebo o finančních operacích ESCB. Zaměstnanci, u nichž se má za to, že mají vzhledem ke své pracovní náplni přístup k interním informacím o měnové politice ECB, neprovádějí po dobu sedmi dnů předcházejících prvnímu zasedání Rady guvernérů v kalendářním měsíci žádnou finanční investiční transakci.
0.17.4

Zaměstnanci, u nichž se má za to, že mají vzhledem ke své pracovní náplni přístup k interním informacím o měnové politice ECB, kurzových záležitostech, finančních operacích ESCB, analýze finanční stability prováděné ESCB, dosud nezveřejněných statistikách, činnostech ESRB nebo k jakýmkoli jiným informacím způsobilým ovlivnit trh, neprovádějí finanční investiční transakce, které se týkají: — akcií a souvisejících derivátových nástrojů, které se týkají měnových finančních institucí v Unii, včetně poboček měnových finančních institucí ze třetích zemí v Unii, penzijních fondů a pojišťoven, — jiných systémů kolektivního investování a derivátových nástrojů, ohledně kterých mohou ovlivnit investiční politiku, — derivátových finančních nástrojů založených na indexech, které mohou ovlivnit. Investice, které existují ke dni, od něhož pro zaměstnance platí toto ustanovení, lze nadále držet či měnit, pokud zaměstnanec: — oznámí poradci v záležitostech profesní etiky jakoukoli změnu v investičních nástrojích a — z vlastního podnětu bezodkladně poskytne podrobnosti o všech změnách ohledně informací uvedených v článku 0.17.3 písm. a) až c). Povinnosti zaměstnance zakotvené v tomto článku trvají ještě jeden rok poté, co zaměstnanec přestal patřit do kategorie zaměstnanců, u nichž se má za to, že mají přístup k interním informacím uvedeným v odstavci 1.
0.2.6.4.

Zaměstnanci, kteří se ucházejí o veřejnou funkci nebo jsou do této funkce zvoleni či jmenováni, vyrozumí generálního ředitele pro lidské zdroje, rozpočet a organizaci nebo jeho zástupce, který po konzultaci s kanceláří pro compliance, správu a řízení s ohledem na služební zájem, důležitost funkce, povinnosti s ní spojené a odměnu a náhradu nákladů vzniklých při výkonu povinností v rámci této funkce rozhodne, zda dotčený zaměstnanec: a) by měl požádat o poskytnutí neplaceného volna z osobních důvodů; b) by měl požádat o poskytnutí dovolené za kalendářní rok; c) by své profesní povinnosti mohl vykonávat na částečný úvazek; d) může pokračovat v plnění svých profesních povinností jako dříve. Musí-li si zaměstnanec vzít neplacené volno z osobních důvodů, nebo je-li mu dovoleno, aby své profesní povinnosti vykonával na částečný úvazek, odpovídá délka tohoto neplaceného volna či částečného úvazku době trvání funkce uvedeného zaměstnance.
17.4.

Aniž jsou dotčeny příslušné vnitrostátní předpisy, měla by příslušná zaměstnavatelská instituce členům a náhradníkům po dobu trvání přechodného období vyplácet přiměřenou náhradu, a to od skončení jejich funkce u dotčené instituce do konce příslušného přechodného období. Tato náhrada by měla být vyplácena bez ohledu na to, zda obdrželi nabídku k výkonu výdělečné profesní činnosti. Členové a náhradníci si mohou od Etického výboru vyžádat stanovisko k přiměřené výši náhrady v souvislosti s přechodným obdobím.
0.2.6.4

Zaměstnanci, kteří se ucházejí o veřejnou funkci nebo jsou do této funkce zvoleni či jmenováni, vyrozumí generálního ředitele pro lidské zdroje nebo jeho zástupce, který po konzultaci s kanceláří pro compliance, správu a řízení s ohledem na služební zájem, důležitost funkce, povinnosti s ní spojené a odměnu a náhradu nákladů vzniklých při výkonu povinností v rámci této funkce rozhodne, zda dotčený zaměstnanec: a) by měl požádat o poskytnutí neplaceného volna z osobních důvodů; b) by měl požádat o poskytnutí dovolené za kalendářní rok; c) by své profesní povinnosti mohl vykonávat na částečný úvazek; d) může pokračovat v plnění svých profesních povinností jako dříve. Musí-li si zaměstnanec vzít neplacené volno z osobních důvodů, nebo je-li mu dovoleno, aby své profesní povinnosti vykonával na částečný úvazek, odpovídá délka tohoto neplaceného volna či částečného úvazku době trvání funkce uvedeného zaměstnance.
OZNÁMENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY O ZRUŠENÍ OZNÁMENÍ O UVALOVÁNÍ SANKCÍ ZA PORUŠOVÁNÍ POVINNOSTI DRŽET MINIMÁLNÍ REZERVY

(2021/C 418/04)

V čl. 7 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listopadu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou se mimo jiné uvádí, že pokud některá instituce nedrží minimální rezervy uložené podle uvedeného nařízení a souvisejících nařízení nebo rozhodnutí Evropské centrální banky (ECB) nebo je drží pouze částečně, může ECB uvalit sankce. Některé prvky politiky sankcí byly zveřejněny v oznámení Evropské centrální banky o uvalování sankcí za porušování povinnosti držet minimální rezervy („Notice of the European Central Bank on the imposition of sanctions for breaches of the obligation to hold minimum reserves“) (1). Tyto prvky byly přesunuty do rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2021/1815 (ECB/2021/45) (2).

Oznámení (2000/C 39/04) se zrušuje s účinkem ode dne 3. listopadu 2021.

(1) Úř. věst. C 39, 11.2.2000, s. 3.

(2) Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2021/1815 ze dne 7. října 2021 o metodice pro výpočet sankcí za nesplnění povinnosti držet minimální rezervy a související povinnosti minimálních rezerv (ECB/2021/45) (Úř. věst. L 367, 15.10.2021, s. 4).
Článek 17

Pravidla pro období po skončení výkonu funkce

prodloužení přechodných období podle čl. 17.1 písm. a) a čl. 17.2 písm. a), po která dotčené osoby nesmí vykonávat výdělečnou profesní činnost u významných nebo méně významných úvěrových institucí, pokud se daný člen nebo náhradník přímo účastnil dohledu nad těmito institucemi, a to nejvýše na dva roky v případě členů a na jeden rok v případě náhradníků, pokud je to nezbytné s ohledem na okolnosti týkající se možnosti střetu zájmů v důsledku následné profesní činnosti.

17.4 Aniž jsou dotčeny příslušné vnitrostátní předpisy, měla by příslušná zaměstnavatelská instituce členům a náhradníkům po dobu trvání přechodného období vyplácet přiměřenou náhradu, a to od skončení jejich funkce u dotčené instituce do konce příslušného přechodného období. Tato náhrada by měla být vyplácena bez ohledu na to, zda obdrželi nabídku k výkonu výdělečné profesní činnosti. Členové a náhradníci si mohou od Etického výboru vyžádat stanovisko k přiměřené výši náhrady v souvislosti s přechodným obdobím.
2.2.9

Výbor by chtěl Komisi a jiné orgány a zainteresované strany v Evropské unii upozornit na existenci programu pro harmonizované, sjednocené používání značky, kterou lze jistě považovat za ekologickou, protože zajišťuje shodu se směrnicemi o recyklování obalů (10), přestože je situace v této oblasti odlišná. Hovoříme o ekoznačce Zelený bod udělované většině recyklovatelných obalů v zemích EU. Tato značka byla registrovanou ochrannou známkou patřící německé společnosti, která v roce 1996 přesunula svoje sídlo do Bruselu a udělovala licenci na používání této značky ve formě spolupráce s většinou členských států a třetích zemí a také s hospodářskými subjekty zapojenými do správného řízení recyklace obalů. Dnes je právní základ definován směrnicemi Společenství a vnitrostátními pravidly rozvoje, prostřednictvím kterých by se v praxi mohlo stát přijatelným mít jedno logo, které bude obsahovat jasné sdělení, do něhož se zapojí soukromá organizace (Packaging Recovery Organisation Europe s.p.r.l), která monitoruje harmonizaci kritérií, a které bude využito různými vnitrostátními institucemi ve většině členských států (11).
5.5.1

Rozšíření ekotechnologií závisí nejen na ekonomických úvahách, ale i na jejich technické účinnosti. Hodnotící mechanismus a zveřejnění dostupných údajů o některých klíčových technologiích na internetu, jak to doporučuje Komise, by byly velmi užitečné jak pro podniky tak pro veřejné orgány, především chceme-li do veřejných zakázek integrovat podmínku „nejlepší environmentální nabídky“. Výbor na tomto místě připomíná svůj požadavek na zavedení evropské databanky, na jejíž výstavbě by se mohla podílet Evropská ekologická agentura, a ve které by mohly být uváděny do seznamu osvědčené nákladově výhodné ekotechnologie, které respektují životné prostředí, a které by mohly tám pádem získat „pečeť kvality“ (2).
„2.3

Výbor se domnívá, že Komisi chybí ambice. Spravedlivý a účinný systém zpoplatnění by se měl týkat nákladů na infrastruktury a environemntálních a sociálních nákladů, jako jsou škody způsobené pozemním komunikacím a životnímu prostředí, na dopravní nehody, zdraví a řešení dopravních zácp. Všechny tyto náklady by měly být vyčísleny s použitím vědeckých metod. Proto by bylo vhodné, aby směrnice definovala společnou metodologii a harmonogram pro členské státy s cílem zahrnout všechny externí náklady do výpočtu výše mýtného. Bylo by vhodné povolit bezodkladně zpoplatnění těm členským státům, které již podnikly kroky k realizaci opatření. Navíc, začlenění vnějších nákladů zvýší obchodní rentabilitu, podpoří konkurenceschopnost evropské ekonomiky, sníží znečištění životního prostředí a přetíženost silniční sítě.“.
4.3.1

EHSV souhlasí s tím, že systém farmakovigilance je důležitý a věří, že je nutno stávající systémy posílit. Všichni zdravotničtí odborníci zapojení do procesů předepisování nebo výdeje léků i pacienti by se měli podílet na efektivním systému dohledu po uvedení na trh používaném pro všechny léky. Tento spontánní systém hlášení by měl být zvlášť striktní pro léky nově uváděné na trh. Mimoto, má-li dojít k posunu při rychlejším udělování licencí, bylo by nutné doplnit to pečlivou farmakovigilancí využívající pozorovací studie k nalezení důkazů o očekávané bezpečnosti dotyčných léků, nebo případné neočekávané toxicitě, a to pokud možno co nejrychleji.
3.6

Jednou z relevantních otázek je, zda by nebylo možné řešit některé problémy související s faktory „zúženého hrdla“ v rámci systému jinak než prostřednictvím navrhovaných projektů nových sítí. Nebylo by například v některých případech výhodnější investovat do výroby elektřiny v blízkosti míst se zvýšenou poptávkou? Při zpracování návrhů na vybudování by měla být taková možnost vždy posouzena, přičemž je též třeba zohlednit možnost zvýšení energetické účinnosti a výroby energií z rozptýlených obnovitelných zdrojů.
2.3

Velmi široké spektrum partnerů zapojených do EQUAL znamená, že jejich aktivní účast pravděpodobně podnítí rozvoj řádné správy věcí veřejných. Podněcování zplnomocnění v zásadách a struktuře EQUAL by mělo být nadřazeno nad řádnou správu věcí veřejných a být užitečnou příležitostí zdůraznit to, co bylo opomenuto v oddíle 3.1. Pokračování sítí vytvořených prostřednictvím EQUAL (oddíl 3.1 odstavec 4) bude záviset na zplnomocnění všech stran ovlivnit politiku a praxi jiných dotčených osob. Diskuse o zapojení těch, kteří jsou přímo dotčení diskriminací, je vítána, avšak mělo by se vzít v úvahu, že provedení EQUAL prostřednictvím evropských, národních, regionálních a místních úrovní je často hierarchické a může zvýšit byrokracii a omezit vlastnictví, nejsou-li tyto problémy předvídány a nepředchází-li se jim. Zejména by se měla zdůraznit kontrola financování jako mechanismus, který často ovlivňuje zplnomocnění.
2.5

Výbor pochybuje o účinnosti návrhu co se týče silniční kontroly některých ustanovení týkajících se pracovní doby. Směrnice 2002/15/CE počítá s výjimkami v maximální délce týdenní pracovní doby. Definice pracovní doby a pracovní disponibility se může v jednotlivých státech lišit a „trvání noci“ také nebude všude a pro všechny stejné. Z těchto důvodů Výbor doporučuje zatím do části A přílohy I nezahrnovat kontrolu pracovní doby na silnicích. Evropská komise nebo jí navrhovaný Výbor v článku 13 směrnice by mohly provést studii o potřebnosti a proveditelnosti takové kontroly. Výbor je naopak toho názoru, že v případě silniční kontroly řidiče, který není příslušníkem členského státu EU a řídí vozidlo, jehož státní poznávací značka je z některého členského státu, by měl být schopen předložit požadované osvědčení v souladu s nařízením 881/95 (ve změněném znění).
5.1

Čl. 3 pojednává jádro tématu, jímž jsou nároky z protiprávního úkonu. Teoreticky by byla k dispozici celá řada alternativních návazných prvků, které je možné většinou označit nediferencovaně jako lex loci delicti (commissi), totiž jako právní řád platný v tom místě, v němž došlo k jednání spojenému s poškozením cizího právního statku, právní řád platný v tom místě, v němž projevil výsledek poškození, a právní řád platný v místě obvyklého pobytu poškozeného. Všechny návazné prvky mají tradici a dobré důvody samy o sobě. Různé platné systémy kolizního práva je také skutečně využívají. Úkolem evropského zákonodárce je zde proto neodkladně prosadit jednotnou úpravu ve všech členských státech. Tento úkol stojí v popředí, méně relevantní je otázka, které z obvyklých řešení zvolí. Pro pozdější praktické použití je třeba si uvědomit, že všechny nebo mnohé z těchto návazných prvků se v naprosté většině případů v praxi kryjí. Místo obvyklého pobytu poškozeného bude zpravidla totéž jako místo vzniklé škody nebo poškozující události a současně souhlasí s místem, kde došlo k jednání spojenému s poškozením. Spor o správné místo je proto v praktických případech možná zpravidla spíše spor teoretický. Evropský zákonodárce se chce rozhodnout pro pravidlo místa vzniku škody. Zda toto skutečně odpovídá tendenci novějších kodifikací v této oblasti, můžeme ponechat stranou (12), nicméně volbu je možné zdůvodnit tím, že se tím preferuje ochrana poškozeného, aniž by byly zájmy poškozujícího zcela opomenuty. Šlo by například o případ, kdy by se vzal v úvahu pouze obvyklý pobyt poškozeného. Výlučné zohlednění místa deliktu by nepřiměřeně zvýhodňovalo poškozujícího (13), protože by nebylo vyhověno oprávněným očekáváním ochrany ze strany poškozeného. Tato snaha zákonodárce o vyrovnání zúčastněných zájmů se jeví v každém ohledu jako přijatelná. Omezení obecného pravidla článkem 3 odst. 2 při stejném obvyklém pobytu účastníků odpovídá povaze věci a vyhýbá se zbytečným exkurzům do cizích právních řádů. Odst. 3 je uveden jako obecný korektiv a odpovídá svou funkcí čl. 4 odst. 5 str. 2 Evropské úmluvy o závazkovém smluvním právu. Při praktickém použití práva však bude nutné dbát na to, aby v členských státech, které se dosud řídily pravidlem místa jednání, nebyla tímto ustanovením výjimky pro konkrétní případy obcházena zásadní změna orientace, o kterou komunitární zákonodárce usiluje.
2.6

Hodnocení. Komise předloží nejpozději do 30. dubna 2007 první prozatímní zprávu a nejpozději do 31. prosince 2009 druhou prozatímní zprávu. Nejpozději do 31. prosince 2012 předloží zprávu pro hodnocení ex post.
2.2.7

Komise nadále důsledně vystupovala proti rozšíření provozní podpory zavedené koncem roku 2000. Na druhou stranu ale Komise souhlasila s tím, aby byl případ předložen WTO, která by měla nalézt řešení, jež by vedlo k nápravě nepoctivých korejských praktik, pokud nebude v rámci jednání s Jižní Koreou do května 2001 nalezeno řešení, které by bylo pro EU uspokojivé. Mimo to Komise současně navrhla dočasný obranný podpůrný mechanismus, který by byl zvláště vytvořen jako protiváha nepoctivých korejských praktik a který by platil po dobu nezbytnou k tomu, aby WTO nalezla řešení.
3.3.3

Z hlediska značení původu štítky se žádá, aby se nepoužívalo obecné označování „Made in UE“, nýbrž explicitnější vyjádření typu „Made in Italy/EU“ či „Made in France/EU“. Dnes se u více než 60 % výrobků na trhu dobrovolně označuje země původu zboží. Pokud by se takovéto značení stalo povinným, následovaly by zároveň kontroly a sankce, přičemž dnes je situace taková, že velkorysý manévrovací prostor umožňuje četná pašování a padělky, což evropský průmysl poškozuje hned nadvakrát. Kromě toho je evropský zákazník znevýhodněn vůči americkému, japonskému, čínskému či australskému spotřebiteli. Není jasné, proč by neměl mít stejné informace jako ostatní díky povinnému značení původu. Jestliže bude evropský spotřebitel znát zemi původu zakoupeného zboží, bude moci lépe vyhodnotit nejenom opodstatněnost ceny, ale také i poměr mezi kvalitou a cenou podle svých vlastních potřeb.
3.1.5

Jedním z argumentů použitých pro prodloužení referenčního období je to, že by to podnikům poskytlo při řízení pracovní doby větší flexibilitu. Tato flexibilita již v mnoha zemích existuje díky kolektivním smlouvám, a problém nedostatečné flexibility má tendenci týkat se zemí, ve kterých kolektivní dohody tradičně hrají méně významnou roli. Stálo by za to, snažit se posílit kolektivní smlouvy, co se týče pracovní doby, zejména v zemích, kde takovéto smlouvy nejsou zvlášť silné.