CS    CS CS 
CS    CS  EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 12.7.2010 
SEK(2010) x841 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
  
Průvodní dokument k 
  
bílé knize o systémech záruk v pojiš ťovnictví 
{COM(2010)370 final} 
{SEC(2010)840} 
 
CS 2   CS Úvod 
Systémy záruk v pojiš ťovnictví poskytují spot řebitelům ochranu poslední instance, jestliže 
pojistitelé nejsou schopni plnit své smluvní závazky. Ty to systémy tedy chrání ob čany před 
rizikem, že jejich pohledávky nebudou pln ěny, pokud se jejich pojiš ťovna dostane do platební 
neschopnosti. 
Na rozdíl od bankovnictví a sektoru cenných papír ů s e  n a  p o j i š ťovnictví nevztahují žádné 
evropské právní p ředpisy o systémech záruk. Pouze dvanáct členských stát ů v současnosti 
disponuje jedním systémem nebo více systémy záruk v pojiš ťovnictví, které se vztahují na 
životní a/nebo neživotní pojist ky, a mezi vnitrostátními syst émy existují podstatné rozdíly, 
pokud jde o jejich koncepci. 
Posouzení dopad ů představuje analýzu ztrát, které mohou být p řeneseny na pojistníky (nebo 
na daňové poplatníky, zas áhnou-li orgány ve řejné moci) v p řípadě úpadku pojiš ťovny 
v Evropské unii (EU). Bez ohledu na stávající systémy záruk v pojiš ťovnictví to m ůže mít 
v mimořádných p řípadech za následek, že ztráty budou p řeneseny na pojistníky z EU (nebo 
daňové poplatníky) až do výše 41,3 miliardy EUR, pokud jde o životní pojišt ění, a do výše 
5,9 miliardy EUR, pokud jde o neživotní pojišt ění, a to v časovém horizontu jednoho roku. 
V přeshraničním kontextu mohou ztráty, které nejsou absorbovány stávajícími systémy záruk 
v pojišťovnictví, dosáhnout výše až 820 milion ů EUR, pokud jde o životní pojišt ění, a výše 
140 milion ů EUR, pokud jde o neživotní pojišt ění. 
1. Vymezení problému 
Nedostatek harmonizovaných opat ření v oblasti systém ů záruk v pojiš ťovnictví v EU je 
překážkou ú činné a rovné ochrany spot řebitelů a může ohrožovat fungování vnit řního 
pojistného trhu, protože m ůže narušovat p řeshraniční hospodá řskou sout ěž. Důležitost tohoto 
posouzení je zd ůrazněna skutečností, že navzdory zavedení solventnostního režimu EU 
(Solventnost II), kt erý je více zam ěřen na rizika, mohou pojistitelé prod ělat úpadek a 
pojistníci obecn ě nejsou schopni nebo je pro n ě velmi obtížné pln ě a správn ě se vypořádat 
s důležitými a složitými informacemi týkajícími se rizik. To má dva významné d ůsledky: 
Zaprvé,  ztráty vzniklé v p řípadě úpadku pojiš ťoven a přenesené na pojistníky (nebo da ňové 
poplatníky) mohou tyto pojistníky (nebo da ňové poplatníky) postihnout r ůznými zp ůsoby: 
v domácím kontextu mohou ztráty zmenšit majetek pojistník ů nebo oslabit ve řejné finance; to 
může dále snížit d ůvěru spotřebitelů v pojistné a finan ční trhy, což m ůže nakonec zpomalit 
reálnou ekonomiku a narušit finan ční trhy. Ve zvláštním p řeshraničním kontextu EU mohou 
příslušné ztráty narušit také d ůvěru spotřebitele ve vnit řní trh a dokonce mohou mezi 
členskými státy vyvolat p řípadné spory ohledn ě rozdělení ztrát pojistitel ů, kteří prodělali 
úpadek. 
Zadruhé,  nesoulad mezi preferencemi spot řebitelů ohledně rizika a rizikem selhání pojistitel ů 
vede k neoptimálnímu rozd ělení náklad ů spojených s úpadkem pojiš ťovny buď mezi 
nepoučené spotřebitele, nebo da ňové poplatníky. Z toho vyplývá rovn ěž riziko narušení 
hospodářské soutěže mezi pojistiteli na vnit řním trhu EU. 
2. Analýza subsidiarity  
Pouze opat ření EU m ůže zajistit, aby se všichni pojistníci a oprávn ěné osoby, jež získají 
pojistné smlouvy v EU, t ěšili stejné a komplexní ochran ě v případě, že pojiš ťovna selže. 
CS 3   CS Opatření EU rovn ěž zajišťuje rovné podmínky pro pojistitele  a tím podporuje další integraci 
v rámci vnit řního trhu EU. V mnoha oblastech (jako je nap ř. pojistné krytí, územní rozsah 
působnosti a financování) nemohou členské státy samy dostate čně harmonizovat odlišnosti 
svých systém ů záruk v pojiš ťovnictví; toho by proto bylo možn é lépe dosáhnout na úrovni 
EU. 
3. Cíle  
Celkovými cíli opat ření EU, co se tý če systémů záruk v pojiš ťovnictví, je zaprvé zajistit 
vysoký stupe ň ochrany pojistník ů a oprávn ěných osoby, což dostate čně sníží riziko 
podstatných ztrát, jež hrozí pojistník ům nebo da ňovým poplatník ům, vyplývající ze situace, 
kdy pojistitelé nevyplácejí pohledávky. Opat ření EU by m ělo zadruhé p řispět k zavedení 
stejné úrovn ě ochrany pro pojistníky, kte ří mohou získávat pojistné produkty od domácích 
nebo zahrani čních pojistitel ů v rámci EU, aby podpo řilo účinné fungování vnit řního trhu pro 
pojišťovací služby. 
Příslušné opat ření by navíc m ělo sloužit k obecn ějším cílům, např. zabránit narušení 
hospodářské soutěže, omezit nep říznivé pobídky, zajisti t návratnost náklad ů a důvěru a 
stabilitu trhu. 
4. Varianty politických opat ření 
Zpráva o posouzení dopad ů se podrobn ě zabývá řadou variant politických opat ření, aby bylo 
možné stanovit soudržný rámec pro činnost EU ohledn ě ochrany pojistník ů a oprávn ěných 
osob na základ ě systémů záruk v pojiš ťovnictví, která bude posta vena na minimální 
harmonizaci. 
Oblast působnosti možného zásahu EU  
Nečinnost by znamenala, že členské státy budou k systém ům záruk v pojiš ťovnictví nadále 
uplatňovat velmi rozdílné vnitrostátní p řístupy, včetně naprosté neexistence systém ů záruk 
v pojišťovnictví v n ěkterých členských státech. Tyto rozdíly zp ůsobují odlišné a nedostate čné 
úrovně ochrany pojistník ů v řadě členských stát ů. 
Ačkoli posilování obez řetnostního dohledu, a to částečně zavedením solventnostních 
požadavk ů, které vychází z rizi k, a zavedením silného řídícího a kontrolního systému, by 
mělo pojistitel ům umožnit, aby správn ě a profesionáln ě řídili svá rizika, tyto mechanismy 
nemohou zaru čit prostředí, v němž by nemohlo dojít k selhání. 
Zajištění lepší informovanosti pojistník ů (o existenci systému záruk v pojiš ťovnictví a 
o úrovni ochrany, jakou tento systém poskytuje) by v zásad ě mohlo pojistník ům pomoci p ři 
volbě mezi pojistiteli. Mohli by porovna t nejen ceny pojistek nabízených r ůznými 
společnostmi, ale také jejich kvalitu (pokud jde o riziko, že se spole čnost dostane do situace 
platební neschopnosti). Zdá se, že p řístup, kdy „riziko nese kupující“ ( caveat emptor ), je 
pravděpodobně ve většině případů neúčinný, protože pojistníci nejsou dostate čně informováni 
o důležitých, ale složitých otázkách týkajících se rizik a protože je pro n ě obtížné správn ě 
s těmito informacemi nakládat. A čkoli posílená opat ření k zajišt ění transparentnosti na úrovni 
EU mohou podpo řit vztahy mezi pojistníky a pojistiteli založené na d ůvěře, je velmi 
nepravděpodobné, že by velká v ětšina pojistník ů plně pochopila složité informace týkající se 
rizik, které jsou jim p ředkládány, a odpovídajícím zp ůsobem na n ě reagovala. 
CS 4   CS Je-li spot řebitelům v průběhu likvidace dána právní p řednost, vzniká riziko, že nebude 
dostatek aktiv, která by chránila pojis tníky, což vyvolá neji stotu, zda budou odškodn ěni či 
nikoli. Likvida ční řízení bývají navíc obvykle zdlouhavá a nákladná. 
Zjevná nevýhoda implicitních nebo e xplicitních záruk, které vydávají orgány ve řejné moci, 
spočívá v tom, že využívají finan ční prostředky daňových poplatník ů, a mají tak vliv na 
veřejné finance. 
Ze statistických d ůvodů lze vysoké úrovn ě zabezpečení spotřebitelů za běžných podmínek 
nejlépe dosáhnout spojením relativn ě nízkých solventnostních požadavk ů se systémem záruk, 
spíše než na základ ě relativně vysokých solventnostních požadavk ů bez systému záruk. 
Systém záruk ve skute čnosti může „centralizovat“ krytí ztrát, které p řesahují solventnost 
společnosti (koncové riziko), čímž snižuje variabilitu t ěchto ztrát (a v d ůsledku toho finan ční 
prostředky potřebné k jejich absorpci), pokud se systému ú častní velký po čet pojistitel ů. 
Systém záruk navíc m ůže použít finan ční prostředky nezbytné k poskytnutí ochrany p řed 
těmito nadm ěrnými ztrátami pro vyšší po čet spotřebitelů, a poskytuje tedy stejnou úrove ň 
ochrany s nižšími náklady. 
Výše záruky (finan ční prostředky potřebné pro systém záruk v pojiš ťovnictví)  
Cílový fond systému záruk v pojiš ťovnictví je ovliv ňován mnoha parametry, z nichž dva jsou 
nejvýznamn ější: pravd ěpodobnost selhání pojistitele a úrove ň cílového zajišt ění pojistník ů. 
Fakta nazna čují, že pravd ěpodobnost selhání pojistitele obecn ě kolísá mezi 0,1 % a 0,5 % 
v závislosti na tržních podmínkách. Krom ě pravděpodobnosti selhání pojistitel ů jsou finan ční 
prostředky nebo finan ční dotace pot řebné pro systémy záruk v pojiš ťovnictví ovliv ňovány 
hlavně úrovní zajišt ění, která je po skytována spot řebitelům: čím vyšší zajišt ění systém záruk 
v pojišťovnictví poskytuje, tím vyšší je jeho pot řeba finan čních dotací nebo financování. 
Úroveň zajištění, kterou mají systémy záruk v pojiš ťovnictví poskytnout pojistník ům, tedy 
představuje klí čové rozhodnutí. Podle p ředběžných záv ěrů Komise by up řednostňovaná 
varianta opat ření zajistila vysokou úrove ň ochrany za b ěžných tržních podmínek, zatímco by 
stejně tak zajistila dostate čně vysokou úrove ň ochrany v dobách nap ětí na trhu. 
Povaha a právní nástroj možného opat ření EU pro systém záruk v pojiš ťovnictví  
Náprava sou časných nedostatk ů prostřednictvím právn ě nevynutitelných nástroj ů, jako jsou 
doporučení, sdělení, pokyny a kodexy chování, by mohl a být pružnou alternativou k p římým 
právním závazk ům. Protože však t ěmto nástroj ům chybí právní závaznost, závisely by na 
dobrovolném závazku ze strany členských stát ů. I kdyby byly členské státy ochotné dodržovat 
navrhované pokyny, hrozí, že proces sbližování vnitrostátních systém ů bude časově náročný a 
případně může mít nekoordinované výsledky. 
Namísto toho vytvo ření právn ě závazného p řístupu k systém ům záruk v pojiš ťovnictví v celé 
EU s větší pravd ěpodobností zajistí zavedení soudržn ého a harmonizovaného souboru 
pravidel na ochranu pojistník ů a oprávn ěných osob v EU. Vzhledem ke složitosti této otázky 
je směrnice EU vhodn ější než na řízení EU, protože členským stát ům nabízí v ětší pružnost. 
Rozsah harmonizace  
Systém záruk v pojiš ťovnictví m ůže být navržen mnoha zp ůsoby. Vzhledem k tomu, že zde 
doposud neexistují právní p ředpisy EU, a vzhledem k tomu, že stávající prost ředí, pokud jde o 
ochranu, již poskytují systémy záruk v pojiš ťovnictví, je v Unii velmi rozt říštěné, Komise 
CS 5   CS podporuje p řístup EU založený na minimální harmonizaci. Jinými slovy, v soudržném rámci 
EU musí být uspo řádán minimální soubor charakteristik: 
Úroveň centralizace : Měl by být systém záruk v pojiš ťovnictví vytvo řen na vnitrostátní, nebo 
na evropské úrovni? 
Úloha : Měl by systém záruk v pojiš ťovnictví fungovat jako nástroj ochrany poslední instance, 
nebo by m ěl mít širší úlohu? 
Územní rozsah p ůsobnosti : Měl by systém záruk v pojiš ťovnictví fungovat na principu 
domácího, nebo hostitelského státu (nebo na principu kombinace obou)? 
Dotčené pojistné smlouvy : Na jaké druhy pojišt ění (životní, neživot ní atd.) by se m ěl systém 
záruk v pojiš ťovnictví vztahovat? 
Způsobilé osoby uplat ňující nárok : Které osoby uplat ňující nároké (fyzické osoby, právnické 
osoby atd.) by m ěly mít prosp ěch ze systému záruk v pojiš ťovnictví? 
Časové nastavení financování : Měl by být systém záruk v pojiš ťovnictví financován ex ante,  
nebo ex post  (před událostí, či po ní nebo na základ ě kombinace obou)? 
Povaha intervence systému : Měl by systém záruk v pojiš ťovnictví hradit pohledávky, nebo by 
měl být rovn ěž navržen tak, aby zajiš ťoval kontinuitu pojistných smluv? 
Na základ ě předběžných analýz provedených v rámci tohoto posouzení dopad ů zahrnují 
prozatímní preference  Komise, pokud jde o činnost EU ohledn ě ochrany, již poskytuje systém 
záruk v pojiš ťovnictví, následující varianty: 
Úroveň centralizace : Systém záruk v pojiš ťovnictví ve všech členských státech se jeví jako 
nejvíce up řednostňovaná varianta, a to zejména kv ůli jeho souladu se stávajícím vnitrostátním 
rámcem obez řetnostního dohledu na mikroúrovni; 
Úloha : Úlohou systému záruk v pojiš ťovnictví by m ělo být pln ění funkce mechanismu 
ochrany poslední instance; 
Územní rozsah p ůsobnosti : Nejvhodn ější variantou politického opat ření se zdá být „princip 
domácího státu“, a to kv ůli jeho souladu se stávajícím rámcem dohledu; 
Dotčené pojistné smlouvy : Pokud se bude systém vztahovat na  životní a neživotní pojistky, 
byla by zajišt ěna komplexní ochrana pojistník ů a oprávn ěných osob. Bylo by jist ě možné 
předložit argumenty ve prosp ěch omezení ochrany, již poskytuje systém záruk 
v pojišťovnictví, pouze na zvláštní dr uhy neživotních pojistek; z d ůvodu proveditelnosti a 
nestrannosti by však mohlo být složité rozd ělit rozsah p ůsobnosti v rámci systému záruk 
v pojišťovnictví mezi p říliš velký po čet dílčích režimů. 
Způsobilé osoby uplat ňující nárok : Nejlepší rovnováhy mezi  cíli komplexní ochrany 
spotřebitele a ú činným nakládáním s finan čními prost ředky lze pravd ěpodobně dosáhnout, 
bude-li se systém vztahovat na fyzické osoby a vybrané právnické osoby (v četně malých a 
středních podnik ů). 
Časové nastavení financování : Obecně by měly být systémy záruk v pojiš ťovnictví 
financovány ex ante , aby byly finan ční prostředky rychle dostupné a aby se zabránilo 
projevům morálního hazardu. Navíc to s v ětší pravd ěpodobností zabrání procykli čnosti 
spojené se systémy, které jsou financovány ex post . V případě potřeby mohou být finan ční 
prostředky dopln ěny příspěvky poskytnutými ex post . 
Povaha intervence systému : Komise d ůrazně podporuje p řevod pojistného kmen e, jestliže je 
to přiměřeným způsobem proveditelné a oprávn ěné, pokud jde o náklady a pln ění. Musí být 
zajištěna ochrana posled ní instance vztahující se na spot řebitele v p řípadě úpadku pojiš ťovny. 
CS 6   CS Jestliže byly vy čerpány všechny ostatní prost ředky, systém záruk v pojiš ťovnictví by m ěl 
přinejmenším odškodnit pojistníky a oprávn ěné osoby za jejich ztráty. 
Hlavní varianty, které Komise ur čila jako nejvhodn ější, budou p ředmětem konzultace všech 
zúčastněných stran, v četně členských stát ů. Zúčastněné strany budou vyzvány, aby p ředložily 
připomínky, které Komisi umožní znovu posoudit a p řípadně aktualizovat své p ůvodní záv ěry 
ohledně různých variant politických opat ření. Výsledné návrhy bude doprovázet další 
posouzení dopad ů, které bude podrobn ěji analyzovat r ůzné varianty charakteristik systému 
záruk v pojiš ťovnictví a nakonec vybere optimální ko mbinaci pro soudržný rámec politiky 
vhodný pro ochranu, již poskytuje systém záruk v pojiš ťovnictví, v celé EU. 
5. Očekávané dopady  
Pojistníci  
Lze očekávat, že opat ření přijatá na úrovni EU b udou pro pojistníky prosp ěšná, nebo ť zvýší 
jejich ochranu v p řípadě, že pojistitelé nejsou schopni plni t své závazky. Na druhou stranu 
zavedení systém ů záruk v pojiš ťovnictví v celé EU bude znamenat náklady rovn ěž pro 
pojistníky, protože pojistitelé p řenesou část svých p říspěvků na spot řebitele, což zvýší 
pojistné. 
Pro názornost: pokud nap ř. (ve srovnání se situací, kdy neexistoval žádný systém záruk 
v pojišťovnictví) budou v každém členském stát ě zřízeny systémy záruk v pojiš ťovnictví 
založené na principu domácího státu a vztahující se  na životní i neživot ní pojistky (až do výše 
99 % a založené na situaci, kdy pravd ěpodobnost selhání (PD) = 0,1  %), vyžadovalo by to, 
aby pojistníci z EU p řispěli ke shromážd ění finančních prost ředků ve výši 13 miliard EUR. 
To v současnosti odpovídá 1,24 % ro čního hrubého p ředepsaného pojistného. Pokud by byla 
tato cílová výše uplat ňována nap ř. po dobu deseti let,  znamenalo by to ro ční příspěvek ve výši 
0,124 % hrubého p ředepsaného pojistného od každé p řispívající spole čnosti / každého 
pojistníka. 
Tyto finan ční prostředky by m ěly být považovány za dodate čné pojistné, kt eré pojistníci 
hradí, aby se pojistili proti platební neschopnosti svého pojistitele. Prost ředky vynaložené 
každým pojistníkem lze považovat za p řibližně odpovídající o čekávané hodnot ě ztrát, kterým 
by se vyhnuli v p řípadě, že by jejich pojistitel nedostál svým závazk ům. 
Finanční náklady pojistník ů na předběžnou úhradu t ěchto částek mohou být vypo čítány za 
předpokladu, že náklady kapitálu dosahují 6 % (v souladu se studiemi o kvantitativních 
dopadech v rámci sm ěrnice Solventnost II). Pro systém záruk v pojiš ťovnictví s finan ční 
dotací ve výši 1,24 % ro čního pojistného by to znamenalo finan ční náklady ve výši 0,08 % 
ročního hrubého p ředepsaného pojistného. 
Pojišťovny  
Opatření EU ohledn ě systémů záruk v pojiš ťovnictví ovlivní pojistitele r ůznými zp ůsoby 
v závislosti na tom, zda p ůsobí v členských státech, které již disponují systémem záruk 
v pojišťovnictví či nikoli. V zemích, kde ješt ě nebyl z řízen žádný systém záruk 
v pojišťovnictví, by zavedení takového systému vyžadovalo, aby p říspěvky platili sami 
pojistitelé, pokud tyto dodate čné náklady nemohou p řenést na spot řebitele. 
CS 7   CS Pro pojistitele na rozdíl od pojistník ů tyto příspěvky samy o sob ě představují finan ční náklad 
(a nikoli platbu p ředem), protože ztráty, které postihnou pojistitele v p řípadě selhání, závisí 
pouze na kapitálu, nikoli na uhrazeném pojistném. 
Daňoví poplatníci  
Lze očekávat, že zavedení systém ů záruk v pojiš ťovnictví ve všech členských státech bude 
pro daňové poplatníky prosp ěšné, protože sníží pot řebu využívat jejich finan ční prostředky 
v případě selhání pojistitele. Na základ ě praktického p říkladu předloženého výše by to 
daňovým poplatník ům ušetřilo v uvedeném období až 13 miliard EUR. Opat ření EU ohledn ě 
systémů záruk v pojiš ťovnictví ovlivní da ňové poplatníky r ůznými zp ůsoby v závislosti na 
tom, zda jsou usazeni v členském stát ě, který již disponuje systémem záruk v pojiš ťovnictví či 
nikoli. 
Stávající systémy záruk v pojiš ťovnictví  
Opatření EU ovlivní stávající systémy záruk v pojiš ťovnictví do té míry, že rámec z řízený na 
úrovni EU se bude lišit od již zavedeného vnitrostátního rámce systém ů záruk 
v pojišťovnictví. 
Většina stávajících systém ů záruk v pojiš ťovnictví bude ovlivn ěna, pokud jde o výši 
finančních prost ředků, a některé z nich budou také muset zavést prvky financování ex ante . 
Několik systém ů bude muset upravit územní rozsah své p ůsobnosti a za čít působit na základ ě 
principu domácího státu. N ěkolik stávajících systém ů záruk v pojiš ťovnictví bude muset 
rozšířit rozsah p ůsobnosti své ochrany na životní pojišt ění nebo rozší řit své vymezení 
způsobilých osob uplat ňující nárok. 
Malé a střední podniky  
Lze očekávat, že opat ření přijatá na úrovni EU budou pro malé podniky prosp ěšná, protože 
zvýší jejich ochranu v p řípadě, že pojistitelé nejsou schopni  plnit své závazky. Na druhou 
stranu zavedení ochrany, již poskytují systémy záruk v pojiš ťovnictví, pro malé a st řední 
podniky v celé EU bude mít na malé a st řední podniky negativní dopad, protože pojistitelé na 
ně přenesou část svých p říspěvků, což zvýší jejich pojistné. Platby uhrazené každým malým a 
středním podnikem lze považovat za p řibližně odpovídající o čekávané hodnot ě ztrát, kterým 
by se vyhnuly v p řípadě, že by jejich pojisti tel nedostál svým závazk ům. Dopad na malé a 
střední podniky bude navíc záviset na tom, zda jsou již pod ochranou n ěkterého stávajícího 
systému záruk v pojiš ťovnictví v r ůzných vnitrostátních rámcích. 
Orgány dohledu  
Orgány dohledu v členských státech, které ješt ě nezavedly systém záruk v pojiš ťovnictví, se 
mohou zapojit do jejich z řízení a případně je také za čít řídit, zatímco ty orgány, které již 
systém záruk pojiš ťovnictví spravují, by m ěly zajistit, aby byl jejich systém v souladu 
s navrhovanými charakteristikami. Podrobn ější analýza dopadu na orgány dohledu bude 
zvážena v rámci posouzení dopad ů, které bude provázet pokra čování bílé knihy. 
Mezinárodní dopad  
Lze očekávat, že dopad na pojistitele ze t řetích zemí bude stejný jako na pojistitele z EU-
EHP. 
CS 8   CS Životní prost ředí 
Očekává se, že dopady na životní prost ředí budou nepodstatné. 
Hospodářství 
Očekává se, že navrhované varianty politických opat ření přinesou hospodá řství dvě velké 
výhody. Zaprvé zajistí rovné podmínky, které zabrání narušením hospodá řské soutěže mezi 
domácími a p řeshraničními pojistiteli. Zadruhé sníží riziko, že budou ztráty rozd ěleny mezi 
pojistníky a da ňové poplatníky mén ě vhodným zp ůsobem. 
Sociální blahobyt  
Navrhované varianty politických opat ření zlepší sociální blahobyt díky: 
– zvýšené ochran ě pojistníků; 
– menšímu užívání finan čních prost ředků daňových poplatník ů; 
– zlepšenému p řerozdělování ztrát plynoucích ze selhání pojiš ťovny. 
6. Následná opat ření 
Posouzení dopad ů v otázce ochrany, kterou poskytují systémy záruk v pojiš ťovnictví, jasn ě 
podporuje právn ě závazné řešení na úrovni EU založené na minimální harmonizaci. 
Posouzení dopad ů určuje, kterým variantám dá Komise p řednost. Ty budou jasn ě stanoveny 
v bílé knize o systémech záruk v pojiš ťovnictví. Komise vyzve všechny zú častněné strany, 
aby se k t ěmto variantám vyjád řily. Získané informace Komise pe člivě posoudí a zohlední je 
při předkládání legislativního návrhu. K legislativnímu návrhu bude p řipojeno další posouzení 
dopadů. 
V této etap ě budou ur čeny zvláštní monitorovací činnosti.