CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 26.10.2004 
KOM(2004) 726 v kone čném znění 
.  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě A EVROPSKÉMU PARLAMENTU 
Jednotný evropský politický rámec pro vn ější akce v boji proti HIV/AIDS, malárii 
a tuberkulóze 
  
{SEK(2004) 1326} 
. 
 
CS 2   CS OBSAH 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 3 
2. Úkoly....................................................................................................................... ..... 3 
2.1. Epidemiologické, geografické a demografické úkoly.................................................. 3 2.2. Úkol zajistit souhrnnou komb inaci politik prevence, lé čby a péče.............................. 4 
2.3. Úkoly v oblasti financování ......................................................................................... 4 2.4. Úkoly v oblasti řízení na státní a sv ětové úrovni ......................................................... 5 
3. Vize EU..................................................................................................................... ... 6 
3.1. Vize do roku 2015........................................................................................................ 6  
3.2. Zásady .................................................................................................................... ...... 7 
4. P řidaná hodnota a opat ření EK .................................................................................... 7 
4.1. P řidaná hodnota EK ..................................................................................................... 7 
4.2. Akce EK na úrovni stát ů.............................................................................................. 8 
4.2.1. Zvýšení kapacit ......................................................................................................... ... 8 
4.2.2. Zvýšený objem udržitelných zdroj ů............................................................................. 9 
4.3. Opat ření EK na celosv ětové úrovni ........................................................................... 10 
4.3.1. Cenov ě dostupné a bezpe čné farmaceutické výrobky ............................................... 10 
4.3.2. Regula ční aspekty ...................................................................................................... 11 
4.3.3. Nové nástroje a lé čebné postupy................................................................................ 11 
4.3.4. Siln ější partnerství a s ilná pozice Evropy .................................................................. 12 
5. Nástroje EK................................................................................................................ 1 2 
6. Záv ěr .......................................................................................................................... 13 
 
CS 3   CS 1. Ú VOD 
V roce 2000 se Evropa zavázala ke spln ění rozvojových cíl ů tisíciletí a Evropská 
unie (EU) p řijala novou politiku rozvoje, kter á je založena na snižování chudoby. 
Současně připravila Evropská komise souhrnný rámeci pro urychlení opat ření 
zaměřených na t ři hlavní choroby spojené s chudobou – HIV/AIDS, malárii 
a tuberkulózu. Ak ční programii připravený jako rámec pro re alizaci je stále platný a 
aktuální. Stav pln ění akčního programu je ilustrován ve zpráv ě o průběhu za rok 
2004.iii Bylo dosaženo významných úsp ěchů, pokud jde o dopad, cenovou dostupnost 
a výzkum a vývoj, a to na základ ě jednotné akce v rámci po litik rozvoje, obchodu 
a výzkumu.  
EU musí opat ření urychlit a zabývat se oblastmi, ve kterých byl zaznamenán 
nedostate čný pokrok. Je nutné držet se ob ecného cíle snižování chudoby, ale 
současně musí EU reagovat na stále rychleji se m ěnící situaci v celosv ětovém 
měřítku a řešit nové úkoly. Neustále roste pov ědomí o možném dopadu HIV/AIDS 
na bezpečnost lidí a lidská práva. Dalšími d ůvody k zamyšlení jsou m ěnící se povaha 
HIV/AIDS a tuberkulóz y a jejich rychlé ší ření po celém sv ětě. Hlavním úkolem 
zůstává zajišt ění jednotné politiky v oblasti HIV/AIDS, malárie a tuberkulózy. 
Toto sdělení vytvá ří politický rámec pro veškeré vn ější akce Evropského 
společenství v boji proti t ěmto třem chorobám. Sd ělení bylo sepsáno po konzultacích 
se zainteresovanými subjekty z řad třetích zemí, členských stát ů EU, občanské 
společnosti, průmyslu, Sv ětového fondu boje proti AIDS, tuberkulóze a malárii 
(„Světový fond“), agentur OSN, Sv ětové banky a dalšími. K onzultace se konaly dne 
14. září 2004 v Bruselu.iv Z důvodu obnovující se epidemie v Evrop ě a sousedních 
zemích zd ůraznila Komise v samostatném pracovním dokumentu, p řijatém Komisí 
dne 8. zá ří 2004, pot řebu okamžité akce. Tento dokument navrhuje soubor 
konkrétních akcí na ná sledujících osmnáct m ěsíců.v Tyto akce a doporu čení 
podpořilo i Vilniuské prohlášení, p řijaté účastníky ministerské konference „Evropa 
a HIV/AIDS: Nové úkoly, nové p říležitosti“ (Vilnius, 17. zá ří 2004). 
2. Ú KOLY  
2.1. Epidemiologické, geografic ké a demografické úkoly 
Navzdory zvýšenému úsilí a v ětším zdroj ům nadále roste po čet lidí postižených či 
nakažených HIV/AIDS, malá rií a tuberkulózou a po čet lidí, kte ří na tyto choroby 
umírají. Každoro čně na celém sv ětě zemře na tyto t ři choroby p řes 6 milión ů lidí, 
přičemž účinnost léčby je ohrožena novým výskytem malárie a tuberkulózy, které 
odolávají více druh ům léčiv. HIV/AIDS a tuberkulóza se rychle ší ří, a to 
i v partnerských zemích politiky evropského sousedství (nap ř. v Rusku); roste po čet 
nakažených lidí v zemích s velkým po čtem obyvatel (nap ř. v Číně a Indii). Malárie 
představuje významnou zát ěž zejména pro africké zem ě. Subsaharská Afrika z ůstává 
hlavním epicentrem HIV/AIDS a obývají ji dv ě třetiny (dle odhad ů asi 25 milión ů 
lidí) všech lidí celosv ětové nakažených virem HIV.vi 
Zejména v oblasti rozvojových zemí z ůstává snižování chudoby hlavním 
prostředkem boje proti t ěmto třem chorobám, které jsou často práv ě důsledkem 
 
CS 4   CS i příčinou chudoby. HIV/AIDS, malárie a tube rkulóza mají negativní dopad na 
sociální a ekonomickou st rukturu jednotlivých spole čenství. Stále z řejmější je 
nesmírně důležitá interakce mezi otázkami bezpe čnosti lidí a káhirskou agendou 
(včetně HIV/AIDS a násilí mezi pohlavími). Je tedy nutné brát v úvahu bezpe čnost 
lidí a lidská práva. Dalším problémem je ší ření těchto tří chorob mezi uprchlíky 
a lidmi žijícími v oblastech konflikt ů. Pandemie HIV/AIDS nadále nepom ěrně více 
zatěžuje ženy z hlediska ne mocnosti, dopadu i nedostate čného přístupu k prevenci, 
léčbě a péči. Dalším problémem je zranitelnost d ětí, včetně 12 milión ů sirotků 
v Africe, a to po rodi čích, kteří zemřeli na AIDS. 
2.2. Úkol zajistit souhrnnou kombinaci politik prevence, lé čby a péče 
HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze lze p ředcházet a tyto choroby lze lé čit, ale 
k dosažení tohoto cíle by muselo více zemí p řijmout odpovídající strategii se 
souhrnnou kombinací politik, jejíž sou částí bude osv ědčená prevence, pé če a léčba. 
Součástí úspěšných program ů je i vyvážená reakce. Je nutné podporovat používání 
prezervativ ů a programy na snižování škodlivých d ůsledků, včetně výměny jehel pro 
osoby závislé na drogách aplikovaných injek čními stříkačkami, jako zp ůsoby 
prevence proti HIV/AIDS. Mnoho zdravotnických systém ů vykazuje p říznaky slabé 
infrastruktury a p řetížených lidských zdroj ů; s ohledem na rostoucí pot řeby péče 
a léčby pro osoby infikované HIV/AIDS je obtížné v ěnovat přiměřenou pozornost 
prevenci a pé či. Poskytování lé čby vyžaduje p ředvídateln ější a dlouhodob ější zdroje. 
Aby bylo možné se p řizpůsobit měnícím se formám chorob, je nutné zkoumat nové 
léčebné postupy. Další nedílnou sou částí strategie je budování  kapacity pro výzkum 
a pro zdravotnické služby. 
2.3. Úkoly v oblasti financování 
Objem zdroj ů vyčleněných na problematiku HIV/AIDS celosv ětově roste, především 
z důvodu vyšších p řídělů ze státních rozpo čtů a účasti soukromého sektoru (viz 
přílohu 1, tabulku 2). Pokud jde o malá rii a tuberkulózu, jsou celosv ětově k dispozici 
nedostate čné údaje o financování. 
Navzdory tomuto r ůstu existuje nadále zna čný nedostatek vn ějších zdroj ů na boj 
proti uvedeným t řem chorobám (viz tabulka  1). Mezinárodní spole čenství bude 
muset zajistit odpovídající financování  pro uspokojení popt ávky. V tabulce 3 
v příloze 1 jsou uvedeny odhady zdroj ů nutných pro boj prot i HIV/AIDS na n ěkolik 
následujících let podl e jednotlivých region ů, vypracované OSN. Toto sd ělení však 
nemá na EK žádné finan ční dopady. 
 
CS 5   CS  
   
 
0   0,5   1   1,5   2   2,5   3   3,5   4   4,5   
HIV/AIDS    Tuberkulóza  Malárie  v mld. USD   
Chybějící  
vnější zdroje  
Zdroje z ve řejné   
rozvojové pomoci Tabulka 1 – Odhad ro ční veřejné rozvojové pomoci a chyb ějících vn ějších 
zdrojůvii 
2.4. Úkoly v oblasti řízení na státní a sv ětové úrovni 
Problémem stále z ůstává přístup k postiženým zemím, nejchudším lidem a lidem 
na okraji spole čnosti . Lidé, kte ří se již s omezenou pé čí potýkají (zejména ženy 
a chudí lidé), jsou stále ví ce odsouváni na okraj spole čnosti. Mnoho vzor ů chování 
souvisejících se zvýšeným rizikem výskytu HIV/AIDS (nap ř. muži provozující 
pohlavní styk s jinými muži, užív ání drog aplikovaných injek ční stříkačkou, 
poskytování sexuálních služeb z výd ělečných důvodů) není často spole čensky 
akceptováno; lidé infikovaní HI V/AIDS a tuberkulózou jsou často stigmatizováni 
a diskriminováni. To brání otev řenému dialogu a m ůže vést ke špatnému p řístupu 
a odmítání metod prevence, zkoušení a lé čby. Pro vy řešení těchto problém ů je 
nezbytně nutné dát mladým lidem, ženám a lidem postiženým t ěmito chorobami 
větší prostor pro vyjád ření jejich názoru p ři plánování, tvorb ě a realizaci politik. 
Silné a ú činné vedení v jednotlivých zemích je velmi d ůležité a za ú činnými 
politikami a následnou mobilizací zdroj ů musí stát politický závazek . Uznání 
potřeby zabývat se problematikou HIV/AIDS a tuberkulózy mezi politickými v ůdci 
je problémem p ředevším v mnoha nejchudších zemích se slabou vládní  strukturou 
a v partnerských zemích politiky evropského sousedství je . 
Dalším problémem je skute čnost, že tyto tři choroby neznají institucionální ani 
státní hranice . Boj proti nim vyžaduje d ůslednou spolupráci mezi  všemi partnery ve 
společnosti. Některým zemím se poda řilo zavést spolupráci mezi jednotlivými 
sektory, která p řinesla konkrétní výs ledky. Státní koordina ční mechanismy, jejichž 
cílem je zajistit podporu ze Sv ětového fondu, mohou hrát velice d ůležitou úlohu p ři 
zprostředkování spolupráce mezi r ůznými partnery, podpo ře harmonizace 
a usnadnění realizace. Boj proti uvedeným t řem chorobám často vyžaduje 
přeshraniční řešení, které je v prost ředí slabých regionálních institucí obtížné.  
Zásadním úkolem je zvýšit úsilí soukromého sektoru  při poskytování zdroj ů 
a znalostí. Soukromý sektor má zna čný nevyužitý potenciál pro investice do 
rozvojových zemí. Úkolem nadále z ůstává zvýšit úsilí soukr omého sektoru v oblasti 
diferencovaných cen jeho výrobk ů a účasti v mnohostranných programech (nap ř. 
 
CS 6   CS v Partnerství evropských a rozvojových zemí p ři klinických zkouškách (EDCTP) a 
ve Světovém fondu). 
Pokud jde o celosvětové řízení zdravotnictví , je dalším problémem nedosta čující 
zpětná vazba a nevyváženost sil s ohledem na celosv ětové problémy. Mnoho zemí 
nemá dostate čnou váhu, vyjednávací možnosti nebo hlasovací práva pro tvorbu 
a realizaci celosv ětových pravidel ke svému prosp ěchu (např. pokud jde o priority 
výzkumu a regula ční rámec). Zvýšení po čtu a různorodosti celosv ětových iniciativ 
a hráčů v oblasti HIV/AIDS, malári e a tuberkulózy dále pozm ěnilo světovou 
institucionální strukturu a p řineslo s sebou další p říležitosti i problémy z hlediska 
harmonizace a soudržnosti. Díky nedávnému rozší ření EU vzrostla v evropském 
prostoru d ůležitost dopadu HIV/AIDS a tuberkulózy v partnerských zemích politiky 
evropského sousedství ve východní Evrop ě.  
3. V IZE EU 
3.1. Vize do roku 2015 
EK bude nadále reagovat na m ěnící se povahu uvedených t ří chorob a jejich 
geografické ší ření v rozvojových zemích a v partnerských zemích politiky 
evropského sousedství. EK a členské státy EU p řijaly mezinárodní závazky a sdílejí 
společnou dlouhodobou vizi v oblasti boje proti t ěmto třem nemocem a dosažení 
rozvojových cíl ů tisíciletí do cílového roku 2015. Prost řednictvím politik 
humanitární pomoci, rozvoje,  obchodu, zdravotnictví a vn ějších vztah ů přispívá EU 
k dosažení rozvojových cíl ů tisíciletí , včetně MDG 6 v oblasti „boje proti 
HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze.“  
Všechny členské státy EU podpo řily akční program p řijatý na Mezinárodní 
konferenci o populaci a ro zvoji (ICPD) v Káhi ře v roce 1994. Káhirská agenda 
týkající se sexuálního a reproduk čního zdraví a souvisejících práv  (zdůrazňující 
dobrovolný p řístup vycházející z pot řeb lidí na základ ě informované volby) se zcela 
zřetelně odráží v politikách a od ůvodňujících stanoviscích EU. EK a členské státy 
EU podepsaly prohlášení a ak ční program na Sv ětové konferenci o ženách, která se 
konala v Pekingu v roce 1995. Program zd ůraznil pot řebu přijetí opat ření proti 
celosvětovým překážkám bránícím rovnosti muž ů a žen  a jako hlavní strategii 
stanovil za členění rovnosti muž ů a žen do všech oblastí.viii Všechny členské státy EU 
ratifikovaly Úmluvu OSN o právech dít ěte. Závazek dodržovat lidská práva  je také 
jasně zakotven v prohlášení o politice rozvoje EK.ix Závazky v oblasti rozvojových 
cílů tisíciletí, káhirské agendy, pekings ké agendy, lidských práv a bezpe čnosti lidí 
jsou základními pilí ři vize EU p ři boji proti t ěmto třem chorobám. 
Součástí vize EU jsou i rostoucí zdroje a koordina ční úsilí. Uznávanou cílovou výší 
příspěvků členských stát ů EU na ve řejnou rozvojovou pomoc (ODA) z ůstává 0,7 % 
hrubého národního d ůchodu. EU je na správné cest ě ke splnění závazku p řijatého 
v Monterrey (v b řeznu 2002);x podle sou časného trendu poskytne EU do roku 2006 
ve formě veřejné rozvojové pomoci 0,42 % své ho souhrnného hrubého národního 
důchodu (38,5 miliard eur).xi To představuje nár ůst veřejné rozvojové pomoci EU 
o 10 miliard eur ro čně. EK a členské státy EU se ve Smlouv ě zavázaly jednat 
v oblasti rozvojové spolupráce  ve vzájemné sou činnosti a v souladu se zásadou 
komplementarity , přičemž tento závazek byl potvrzen b ěhem fóra o harmonizaci na 
 
CS 7   CS nejvyšší úrovni, které se konalo v Římě v roce 2003. Zásady harmonizace mezi 
strategiemi, agenturami a kontrolními plány jsou zapracovány i do t ří základních 
pilířů boje proti HIV/AIDS.xii 
3.2. Zásady 
Spolupráce Evropy s t řetími zem ěmi se řídí několika spole čnými zásadami. EU se 
striktně drží obecného rozvojového cíle snižování chudoby , plnění rozvojových cíl ů 
tisíciletí a dodržování práv. Zásada r ovnosti znamená, že služby musejí být 
poskytovány osobám, které je nejvíce pot řebují. Hlavní zásadou z ůstává zajišt ění 
odpovědnosti státu . Státy nadále p řijímají klí čová rozhodnutí a zodpovídají za 
stanovení svých strategickýc h priorit a národních rámc ů. Vlády odpovídají  svým 
voličům za svá rozhodnutí a jejich realizaci. Nedílnou sou částí postupu vlád je řádná 
správa v ěcí veřejných , jejíž sou částí je i schopnost zajisti t transparentní procesy 
a udržet právní stát. Pro zajišt ění reakce na poptávku s účastí mnoha subjekt ů, 
včetně občanské spole čnosti a soukromého sektoru, je d ůležité i řízení mimo státní 
instituce. Práce se t řetími zem ěmi vyžaduje zintenzivn ění opatření a rozší ření 
udržitelných zdroj ů, se současnými dopl ňkovými investicemi do vyšší kapacity. 
4. P ŘIDANÁ HODNOTA A OPAT ŘENÍ EK 
4.1. P řidaná hodnota EK 
Z hodnotících zpráv konzultací je patr né, že EK má ve srovnání s jinými 
organizacemi n ěkolik výhod p ři boji proti uvedeným t řem chorobám. V ětšina 
nástrojů finanční podpory EK je a z ůstane na úrovni stát ů. EK spole čně s členskými 
státy EU se krom ě toho bude nadále zabývat klí čovými otázkami na celosv ětové 
úrovni.  
EK úspěšně spolupracuje v oblasti r ůzných politik rozvoje, humanitární pomoci, 
obchodu a výzkumu s cílem dosáhnout jednotné vn ější akce . Činnosti 
v jednotlivých politických oblastech se mohou navzájem podporovat a vytvá řet 
velice významný synergický efekt. To je p řidaná hodnota EK, která jde nad rámec 
toho, čeho mohou členské státy EU dosáhnout individuáln ě (což je patrné z realizace 
akčního programu, od ůvodnění Mezinárodní konference o populaci a rozvoji 
a deklarace o dohod ě TRIPS a ve řejném zdraví z Dohy). Krom ě toho má EK 
přidanou hodnotu ve své schopnosti celosvětově vytvářet, zastupovat a obhajovat 
společné evropské stanovisko , čímž se dále zlepšuje soudržnost celosv ětového 
řízení. Důležitost soudržnosti mezi členskými státy EU a EK nadále poroste. 
Bezpečnost lidí, v četně návaznosti na HIV/AIDS, je d ůležitým hlediskem rozvíjející 
se oblasti spole čné zahrani ční a bezpe čnostní politiky.  
Na úrovni stát ů zahrnuje p řidaná hodnota EK její aktivní p řítomnost v mnoha 
zemích,xiii včetně v několika sousedních zemích a zemích, ve kterých nejsou 
přítomny některé členské zem ě EU, ale také její schopnost poskytovat podporu za 
periodicky se opakující náklady , tj. mzdy zdravotnického personálu a nákup zboží, 
které představují hlavní polož ky zdravotnických výdaj ů. 
Součástí přidané hodnoty je i flexibilita sou časných tématických rozpo čtových 
položek EK, která umož ňuje financování inova čních akcí  na státní i celosv ětové 
 
CS 8   CS úrovni. To umož ňuje podporu Sv ětového fondu, Mezinárodní spole čnosti pro vývoj 
vakcíny proti AIDS (IAVI), Mezinár odního partnerství pro mikrobicidy (IPM) 
a lokalit ú častnících se klinických zkoušek v rámci EDCTP v zemích s endemickými 
chorobami. Nové finan ční nástroje pro vn ější akci EK (2007-2013) by si m ěly tuto 
flexibilitu zachovat. 
4.2. Akce EK na úrovni stát ů 
Kvůli geografickému ší ření chorob je nutné se zam ěřit i na další zem ě, nejen 
rozvojové. Tuberkulóza a HI V/AIDS, které odolávají v ětšímu počtu léků, se velice 
rychle šíří v partnerských zemích politiky ev ropského sousedství. EK je schopna 
zajistit kombinaci politik státní podpory prost řednictvím r ůzných finan čních nástroj ů 
a pro různé sociální služby; každá zem ě může požádat o r ůzné formy p říspěvků 
podle svých pot řeb. Nejchudší zem ě vyžadují nejvíce ze všeho finan ční zdroje, 
zdroje související s politickými záv azky, budováním technických kapacit 
a politickým dialogem, ale také úzké partnerství. Země se středním p říjmem , 
včetně nových sousedních zemí ve východní Evrop ě, potřebují nejv ětší podporu 
v rámci politického dialogu a politických závazk ů a při budování technických 
kapacit. EK se bude nadá le angažovat v oblastech obtížných partnerstvíxiv (která se 
obvykle vyzna čují porušováním lidských práv, politickými represemi, vysokou 
úrovní korupce nebo násilnými st řety) a přijme konkrétní strategie, nap říklad LRRD 
(Spojení humanitární rehabilitace a roz voje) a pragmatickou práci s vládními 
i nevládními organizacemi v této oblasti. 
4.2.1. Zvýšení kapacit 
EK se aktivn ě zaměří na zvýšení kapacity lidských zdroj ů v národních rozvojových 
plánech, nap říklad strategických dokumentech o zemích, dohodách o partnerství 
a spolupráci a strategických dokumentech o snižování chudoby. Tím dojde k posílení 
sociálních služeb, v četně zdravotnictví a vzd ělávání. Zvýšení kapacity lidských 
zdrojů zahrnuje urychlená opat ření pro školení zam ěstnanců, rozvoj kariéry, 
odpovídajícího odm ěňování a udržení zam ěstnanců a řízení vycházející z reakce na 
konkrétní situaci. Tato opat ření se budou zabývat n ěkterými klí čovými problémy 
s motivací zdravotnického personálu a mohla by tedy omezit mimo řádně velký odliv 
kvalifikovaných pracovník ů z venkova do m ěst, z veřejného do soukromého sektoru 
a z rozvojových do rozvinutých zemí. EK zemím a dárc ům doporu čuje, aby se 
dohodli na modelu financování tak, a by programy zabývající se konkrétními 
chorobami p řispívaly jasn ě stanoveným pom ěrem finan čních prost ředků na 
poskytování zdravotnické pé če, včetně rozvoje lidských zdroj ů. EK by také mohla 
prověřit možnost p řijetí evropského etického kodexu pro najímání zam ěstnanců ze 
třetích zemí nebo kodexu pro organi zace, který by jim ukládal zam ěstnávání 
vlastních státních p říslušníků pro účely školení jejich prot ějšků v rámci vládní 
struktury. Tyto návrhy by m ěly být nadále projednány b ěhem fóra o zdraví na 
nejvyšší úrovni. 
EK podporuje zvyšování kapacity v ětších státních a regionálních subjekt ů (např. 
NEPAD) , které se zam ěřují na dot čené tři choroby, s ú častí vládních i nevládních 
subjektů na státní úrovni (nap ř. státní koordina ční mechanismy). Delegace EK se 
budou aktivn ěji angažovat p ři budování kapacity a uzav řou doplňková partnerství se 
zástupci členských stát ů EU za účelem poskytování technické pomoci. 
 
CS 9   CS Při svém politickém dialogu bude EK vybízet zem ě, aby připravily strategie, které 
zohlední hodnotu investic do lidí a sociálních služeb . Je nutná souhrnná kombinace 
politik, včetně prevence, lé čby a péče. Vhodná kombinace závisí na povaze choroby, 
dostupné kapacit ě a zdrojích a doporu čených postupech. V p řípadě HIV/AIDS se 
ukazuje, že nejú činnějšími nástroji prevence proti p řenosu choroby p ři pohlavním 
styku je používání prezervativ ů a otevřená diskuze o sexuálních aktivitách, ne 
sexuální zdrženlivost. Nedávná studie provedená v Indii prokázalaxv, že k obrácení 
trendu epidemie v této zemi by sta čilo zvýšit četnost používání prezervativ ů při 
rizikových stycích z 50 % na 70 %.  
EK posílí kapacitu pro dohled nad výsledky ve zdravotnictví a jejich kontrolu  na 
základě trvalé podpory sít ě měření ve zdravotnictvíxvi a organizace UNAIDS. EK 
bude zdůrazňovat sledování zdravotnických údaj ů nad rámec sou časných deseti 
klíčových ukazatel ů podle rozvojových cíl ů tisíciletí. Bude stále d ůležitější dokázat, 
že makroekonomická podpora umož ňuje zemím zabývat se prioritami v sociálních 
službách. EK bude s členskými státy EU spolupraco vat na hodnocení toho, zda 
makroekonomická podpora umož ňuje zvýšený tok zdroj ů do sociálních služeb a zda 
se to projevuje v lepšíc h výsledcích zdravotnictví. 
EK se při diskuzích s ú častníky operací zam ěřených na řešení konflikt ů, udržování 
míru a pokonfliktní správu zam ěří na kritickou interakci mezi otázkami bezpe čnosti 
lidí a káhirskou agendou . Celá káhirská agenda, v četně HIV/AIDS, násilí mezi 
pohlavími a zp řístupnění antikoncepce, musí být nedílnou sou částí analýzy konflikt ů, 
jejich příčin, důsledků a řešení. 
EK bude podporovat místní výrobní kapacitu , například v oblasti surovin 
a přípravků pro artemisininovou kombina ční léčbu (ACT) a jiných antimalarik, 
insekticidem ošet řených sítí proti komár ům, prezervativ ů a generické výroby 
základních lék ů, včetně kombinovaných lé čebných prost ředků proti tuberkulóze 
a HIV/AIDS. Místní výroba m ůže podnítit konkurenci a vést k lepší cenové 
dostupnosti farmaceutických výrobk ů. Je důležité podporovat tran sfer technologií, 
aby se zajistilo, že lokáln ě vyráběné farmaceutické výrobky budou spl ňovat 
mezinárodn ě uznávané standardy. EK se o to zasadí prost řednictvím spolupráce 
s Evropskou investi ční bankou. 
EK bude nadále posilovat kapacity rozvojových zemí k provádění výzkum ů, 
zejména pokud jde o klinické zkoušky. S aktivní ú častí partnerských zemí by m ěly 
být využity synergické ú činky mezi budováním kapacity pro výzkum a vzd ělávání 
zaměstnanců ve zdravotnických službách. EDCTP by m ělo být integrujícím 
činitelem, protože p řispívá ke státním i regionálním plán ům budování lidských 
zdrojů pro klinický výzkum. 
4.2.2. Zvýšený objem udržitelných zdroj ů 
Země potřebují pro boj proti uvedeným t řem chorobám zvýšený objem 
dlouhodobých udržitelných zdroj ů přicházejících z r ůzných stran. Musí investovat 
odpovídající část svého rozpo čtu do sociálních služeb, aby dosáhly lepších výsledk ů 
ve zdravotnictví. Makroekonom ická a zdravotnická komise Sv ětové zdravotnické 
organizace a Sv ětové banky doporu čuje, aby každoro ční příspěvek na zdravotnictví 
z rozpočtu činil alespo ň 40 amerických dolar ů na osobu. V sou časnosti je tento 
příspěvek o 120 miliard eur ro čně nižší. Soukromé investice do t řetích zemí a ve řejná 
 
CS 10   CS rozvojová pomoc jsou nutností.xvii EU by m ěla nadále plnit své závazky ohledn ě 
zvýšení ve řejné rozvojové pomoci, které p řijala v Monterrey. M ěla by být vy řešena 
kapacita zemí p řijímat vyšší zdroje a vytvo řen střednědobý výdajový rámec, který 
bude podporovat flexibilitu investi čních limit ů. 
EK zvýší finan ční podporu na boj proti uvedeným t řem chorobám 
prostřednictvím inova čních akcí.  Ukázalo se, že Sv ětový fond p ředstavuje rychlý 
způsob, jak p řevádět fondy EK na boj proti uvedeným t řem chorobám na státní 
úrovni, p řičemž již bylo dosaženo pozoruhodných výsledk ů. Podle p ředpovědí 
Světového fondu vycházejících z poptávky dot čených zemí je nut né ztrojnásobit 
průměrnou roční úroveň příspěvků od dárců, tedy ze sou časné 1 mld USD na 3 mld 
USD v roce 2008.xviii Nutnost rozsáhlého p říspěvku EU ve výši asi 1 mld USD ro čně 
již byla projednána p ři setkání EU v Soluni. Konf erence na nejvyšší úrovni 
o doplnění financí do Sv ětového fondu v roce 2005 bude p říležitostí ke zvýšení 
příspěvků všech dárc ů. Jestliže tato konference potvrdí p ředchozí p ředpoklady, bude 
se od EU o čekávat účast na zvýšených pot řebách financování. Bude se o čekávat 
příspěvek od EK i od členských stát ů E U  n a  z á k l a d ě evropského modelu 
spravedlivého rozd ělení zátěže. 
4.3. Opat ření EK na celosv ětové úrovni 
4.3.1. Cenov ě dostupné a bezpe čné farmaceutické výrobky 
EK bude nadále prosazovat snižová ní cen farmaceutických výrobk ů. EK bude nadále 
podporovat diferencované ceny , mimo jiné na základ ě uplatňování na řízení 
k zamezení p řesměrování obchodu na v ětší skupinu výrobk ů (včetně 
antiretrovirálních lék ů druhé linie, kombinovaných lé čebných prost ředků, 
pediatrických p řípravkůxix a dalších výrobk ů, například ACT). Za ú čelem snižování 
cen podporuje EK konkurenci  mezi odv ětvím založeným na  výzkumu a vývoji a 
výrobci generických lé čiv a vyhlašování ve řejných sout ěží na základ ě spravedlivých 
a transparentních pravidel. 
EK bude vyzývat zem ě, aby transparentn ě zveřejňovaly ceny  zakoupeného zboží, 
ať již prost řednictvím Sv ětového fondu (jsou-li zaplacené ceny již ve řejně známé) 
nebo jinými mechanismy. Tento postup se  stane standardem všech program ů nákupu 
farmaceutických výrobk ů financovaných EK. 
EK zdůrazňuje důležitost dodržování deklarace o dohod ě TRIPS a ve řejném 
zdraví z Dohy (2001) a rozhodnutí ze srpna 2003,xx včetně zajištění, aby deklarace 
nebyla narušena formálními dodatky k dohod ě TRIPS, dvoustrannými jednáními 
nebo vnitrostátními právními p ředpisy. EK vyzývá rozvojové zem ě, aby využívaly 
flexibilitu dohody TRIPS a výjimky, které poskytuje, v četně povinných licencí, 
avšak sou časně zdůrazňuje důležitost odpovídajícího režimu  duševního vlastnictví. 
EK poskytne technickou pomoc pro zvýšení kapacity v rámci farmaceutických 
politik  zemí, v četně pomoci poskytované na základ ě trvalého a posíleného 
partnerství se Sv ětovou zdravotnickou orga nizací v oblasti p ředběžného výb ěru. EK 
bude nadále zd ůrazňovat potřebu bezpe čných farmaceutických výrobk ů. Strategický 
dokument EK o prosazování práv z června 2004 obsahuje pokyny pro opat ření EK 
v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví ve t řetích zemích, které budou vzaty 
v úvahu spole čně s potřebami zdraví ve řejnosti. 
 
CS 11   CS 4.3.2. Regula ční aspekty 
EK bude podporovat vyšší kapacitu t řetích zemí pro plnění regula čních úkol ů, 
včetně schvalování klinických zkoušek a ud ělování povolení k prodeji. Je nutné 
zabývat se problémy regulace nových vakcín, mikrobicid ů a diagnostických 
nástrojů.xxi Evropská agentura pro léka řství (EMEA) a státní regula ční orgány v EU 
by mohly v sou činnosti se Sv ětovou zdravotnickou orga nizací podporovat budování 
kapacity regula čních orgán ů prostřednictvím partnerství, v ědecké/technické pomoci 
a finanční podpory. Tyto činnosti by m ěly být zam ěřené na zřízení regionálních 
center s pot řebnými odbornými znalostmi, nap říklad v Brazílii, Jižní Africe 
a Thajsku. Regula ční postupy by nem ěly působit jako obchodní p řekážky vedoucí ke 
zdražení farmaceutických výrobk ů. 
Pomoc poskytovaná EMEA bude vycházet z nedávné revize právních p ředpisů EU 
ve farmaceutickém odv ětví, které umož ňují EMEA p ředkládat vědecká stanoviska 
pro účely hodnocení lé čiv, která mají být prodávána výlu čně mimo Spole čenství.xxii 
Tento postup, otev řený pro výrobce vycházející z výzkumu a vývoje i pro generické 
výrobce, by m ěl umožnit Spole čenství poskytovat v ědeckou podporu rozvojovým 
zemím, čímž se usnadní rychlý p řístup k lé čebným přípravkům, které odpovídají 
potřebám jejich vlastního ve řejného zdravotnictví.xxiii 
4.3.3. Nové nástroje a lé čebné postupy 
EK se bude nadále zam ěřovat na vývoj nových ú činných, bezpe čných a cenov ě 
dostupných nástroj ů a léčebných postup ů na základ ě investic do výzkumu 
a vývoje. Nejlepším a cenov ě nejvýhodn ějším nástrojem boje proti uvedeným t řem 
chorobám by byly nové ú činné vakcíny, ale komplexní výzkum bude v dohledné 
budoucnosti také d ůležitý.xxiv Výzkum nových lé čebných postup ů by se měl zaměřit 
na vakcíny pro tyto t ři choroby, mikrobicidy pro zabrán ění přenosu HIV/AIDSxxv, 
nové diagnostické nástroje a léky proti tuberkulóze s ohledem na rezistenci a nízkou 
komplianci, a na lepší prevenci a lé čbu malárie. Zvláštní pozornost by m ěla být 
věnována kombinovaným lé čebným prost ředkům, pediatrickým p řípravkům 
a metodám lé čby několika soub ěžných infekcí. 
EK bude nadále podporovat EDCTP  za účelem zvýšení po čtu nových možných 
vakcín a jiných výrobk ů, které vstupují do fáze klinických zkoušek. EK bude členské 
státy a odv ětví vyzývat, aby inve stovaly do programu EDCTP a využívaly jej. 
EDCTP zajistí soudržnost a synergické  efekty mezi klinickými zkouškami 
prováděnými touto a ostatními organizacemi. 
Výsledky rozsáhlých kontrol v p říslušném sociálním a ekonomickém kontextu by 
měly být využity ke zlepšení dopadu sou časných lé čebných postup ů a 
diagnostických nástroj ů. Nedílnou sou částí výzkumu tedy bude epidemiologie a 
aplikovaný výzkum.  
Po konzultacích se zaintereso vanými subjekty vyhlásí EK pobídky  s cílem využít 
možnosti soukromého sektoru, v četně malých a st ředně velikých biotechnologických 
podniků, při vývoji nových nástroj ů zaměřených na tyto t ři choroby. Mezi pobídky 
by mohlo pat řit rozšíření patentových práv a/nebo výhradního práva na trhu, a to i na 
základě vztahu vytvo řeného mezi r ůznými výrobky, zjednodušené a rychlejší 
regulační postupy, rizikový kapitál, výhodné p ůjčky, daňové úlevy a tržní záruky.  
 
CS 12   CS 4.3.4. Siln ější partnerství a silná pozice Evropy 
EK bude nadále úzce spolupracovat s členskými státy EU  při technické pomoci, 
posilování regula čních kapacit v rozvojových zemích a podpo ře a součinnosti 
výzkumu. Krom ě toho se bude EK dále snažit o dosažení spole čných evropských 
postojů v rámci mnohostranných institucí a mechanism ů, včetně Světového fondu. 
EK bude pokračovat v politickém dialogu a financování mnohostranných 
organizací OSN a posilovat je : jde o strategické partnerství se Sv ětovou 
zdravotnickou organizací (v oblasti farmaceutické politiky, regula čních otázek a 
kontroly zdravotnictví) a úzké partne rství s UNAIDS (s ohledem na t ři základní 
pilíře) a UNFPA (s ohledem na káhirskou agendu). To by m ělo být vnímáno jako 
součást reakce EK na problémy s celosv ětovým řízením zdravotnictví. 
EK bude prost řednictvím Sv ětového fondu pokračovat ve své podpo ře státních 
program ů reagujících na poptávku (bližší údaje viz p říloha 2). 
EK bude nadále podporovat celosv ětový výzkum vycházející z konkrétních pot řeb, 
a to formou podpory EDCTP a uzavírání partnerství s jinými mezinárodními 
výzkumnými organizacemi, nap říklad IAVI, IPM, GAVI a Sv ětovou organizací pro 
vývoj vakcíny proti HIV (podpo řenou G8). 
EK bude nadále účinně prosazovat spole čné evropské hodnoty na fórech 
organizovaných po zasedáních v Káhi ře a Doze a jejím hlavním cílem bude splnit 
rozvojové cíle tisíciletí do roku 2015. 
5. N ÁSTROJE EK 
Soudržnost z ůstává nedílnou sou částí politického rámce EK. Soudržnost 
a součinnost  se musejí odrážet v institucionálním z řízení EK, možná i s jasn ě 
definovanou hlavní službou, aby byla zajišt ěna odpovědnost v rámci celé EK. Budou 
přijata opat ření pro zajišt ění součinnosti mezi útvary EK, v četně delegací, které 
zodpovídají za r ůzné části programového cyklu. Tyto návrhy budou podrobn ěji 
projednány v ak čním programu. 
Nový finan ční výhled EK (2007-2013) nabízí více p říležitostí a možností pro vedení 
boje proti celosv ětovým problém ům, včetně uvedených t ří chorob. Nové finan ční 
nástroje budou p řínosem pro nejchudší zem ě a zároveň budou podporovat sousedství 
EU. Návrhy se týkají šesti nástroj ů: tří nástrojů pro podporu vn ějších politik EU 
(předvstupní, sousedství a rozvoj) a t ří tématických nástroj ů pro reakci na politické, 
humanitární a finan ční krize (viz p říloha 3, tabulka 4).xxvi Toto sdělení sice nemá 
žádné finan ční dopady, ale pozd ěji bude p ředložen ak ční program, který stanoví 
opatření v různých regionech a navrhne rozd ělení zdroj ů. 
Rozhovory EK u kulatého stolu v roce 2000 byly hybnou silou činnosti různých 
účastníků. EK bude nadále tuto iniciativu zintenziv ňovat a ustaví fórum 
zainteresovaných subjekt ů, které zajistí pr ůběžné konzultace o boji proti uvedeným 
třem chorobám a o pot řebných nástrojích a financování, v četně konzultací s lidmi 
nakaženými HIV/AIDS, malárií nebo tuberkulózou. 
 
CS 13   CS 6. Z ÁVĚR 
Politický rámec (2000) a ak ční program p řijatý v roce 2001 dosáhly významných 
výsledků v boji proti uvedeným t řem chorobám v kontextu snižování chudoby. Do 
značné míry to bylo d ůsledkem synergického efektu mezi politikami výzkumu, 
obchodu a rozvoje EK. Na základ ě těchto zkušeností a po konzultacích se 
zainteresovanými subjek ty ve Vilniusu, v četně konzultací s rozvojovými zem ěmi 
a partnerskými zem ěmi politiky evropského sousedství, se tímto sd ělením předkládá 
jednotný politický rámec pro všechny vn ější akce EK v rámci boje proti uvedeným 
třem chorobám. Sd ělení bude p ředloženo Rad ě během nizozemského p ředsednictví, 
a také Evropskému parlamentu. 
Na základ ě tohoto jednotného politického rámce budou p řipraveny nové strategie 
a akční programy. Ty budou odkazovat na využití konkrétních nástroj ů a zdrojů 
a budou navrhovat další sou činnost s členskými státy EU. Pracovní dokument 
Komise p řipravený ve Vilniusu již nasti ňuje konkrétní opat ření pro partnerské zem ě 
politiky evropského sousedství ve východní Evrop ě. 
Evropa bude celosv ětově hrát při boji proti HIV/AIDS, malá rii a tuberkulóze vedoucí 
úlohu. Sou časné předsednictví EU (Nizozemsko) a budoucí p ředsednictví 
(Lucembursko, Spojené království, Rakousko a Finsko) ozna čila boj proti uvedeným 
třem chorobám a pln ění úplné káhirské agendy jako priority. P řenosné choroby jsou 
významným celosv ětovým problémem, kterým se zabývají fóra OSN i G8. P říspěvek 
Evropy k potla čení pandemie HIV/AIDS a k boji proti malárii a tuberkulóze pom ůže 
naplnit všeobecný smysl rozvojových cíl ů tisíciletí – snížení chudoby pro milióny 
lidí po celém sv ětě. 
 
CS 14   CS Annex 1: Resources spent, and resources needed, for HIV/AIDS  
Table 2: Resources invested in HIV/AIDS, 1996-2003xxvii 
Resources for HIV/AIDS
Global resources*
ODA**
0500100015002000250030003500400045005000
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003
YearsUS$ MillionGlobal resources*
ODA**
 
Table 3: Projected Annual HIV/AIDS fi nancing needs (in US$ million) by 
region (2004-2007)xxviii 
 
  
 
CS 15   CS Annex 2: The Global Fund to Fight AIDS , TB and Malaria and the EU’s role 
The Global Fund was established to generate additional public and private resources 
to confront the three diseases. It de parts from traditional forms of multilateral 
governance because non-state actors shar e decision-making powers and financing 
responsibilities with national governments. This reflects the political implausibility 
of raising much-needed funds through the UN, while still remaining reliant on the 
infrastructure and support of UN agencies , funds and programmes. For example, 
WHO and UNAIDS are providing technical  aid and administrative support and 
building capacities. The Global Fund was also established to be a model of 
performance-based funding. While not a pur chasing institution, the funding provided 
to support demand-based proposals made by countries, and the transparency in 
purchasing, can help to reduce prices of  pharmaceutical products and commodities. 
The demand generated could also have a medium-term leverage effect on research 
into new tools to confront the three diseases. 
A forecast of the Global Fund operations and the business modelxxix illustrates that, if 
the current business model is pursued, the Global Fund will reach an  annual value of 
approvals, commitments and disburseme nts of US$3 billion from 2008 onwards. 
This forecast predicts a considerable incr ease in both the demand for resources and 
the workload compared to the current levels. Although disbursements have been slow initially, they would speed up over the next three years to meet the level of 
approvals. 
The annual average level of donor contributio ns to the Global Fund would have to 
triple from its current US$1 billion to re spond to the increase in resource demands. 
The 2005 high-level replenishment conference of the Global Fund is an opportunity 
for all donors to increase their contributions to the F und. As tens of thousands of 
people begin receiving anti-retroviral treat ment financed by the Global Fund, the 
issue of sustainable and pr edictable funding is even more important. Countries 
should gradually move towards self-sustain ing financial systems. However, faced 
with severe resource constraints in the poorest countries, the gl obal community will 
need to continue its support for many years to come. 
Other future challenges to the Global Fund for the EC/EU to take  a position on in the 
Board meetings are the difficulty of some  poor countries to effectively use large 
sums of money, especially with the signifi cant brain drain in de veloping countries, 
which depletes human resources, particularly in the health services most needed. It has also been discussed wh ether the disease-specific approach committing global 
finance primarily to the three diseases, inst ead of health services, is, in general, 
beneficial. The Global Fund pr ogrammes have so far been  successful in delivering 
the demand at country level. Some c ountries have even exceeded performance 
targets and disbursements have been made  faster than expected. In a recent 
performance review made by the Global Fund, the 25 grants that had passed one year 
of operations were performing above the targets set and in comparison with other donors. On average for all grants reviewed, 70 percent of the expe cted disbursements 
had been made, and the disbursement ra te was climbing. Some of the programmes 
had achieved spectacular results. For instan ce, in the Global Fund TB programmes in 
China, Ghana, Indonesia, Mongolia, Panama and Sri Lanka, performance targets were exceeded by 32%.
xxx 
 
CS 16   CS Developing countries have expresse d positive views on the Global Fund’s 
performance and have, in particular, unde rlined ownership ba sed on the national 
development of programmes and global representation at Board level; the flexibilities offered by Global Fund financi ng, especially with regard to recurrent 
costs, which are rarely permitted under the guidelines of most other aid agencies 
(with the exception of the EC); and the ope nness and transparency in transactions 
(e.g. the Global Fund’s activities are accessibl e on its website, including the results 
of negotiations of pharmaceutical product pricing). 
If sufficient resources are provided to meet  the increase in demand, then the current 
business model must be adapted to make the operations more effective and reduce 
transaction costs. Key suggestions to streamline Global Fund procedures include: 
• The Global Fund could adopt a differentiat ed approach based on a risk analysis, 
taking into account contextual considera tions and past performance of grant 
receivers. 
• The Global Fund could establish a public  and a private f unding channel in a 
country with an approved proposal. The pr incipal recipient fo r the public channel 
would be likely to be the Ministry of Hea lth or the Ministry of Finance, while the 
private channel could be NGOs and ta ke on a country-appropriate form. 
• Existing mechanisms such as the country -specific accreditation scheme (planned 
by the Health Metrics Network) for mon itoring and evaluation systems could also 
be used as a standard for assessments, rather than using a parallel Global Fund 
assessment system. 
• The Global Fund Secretariat could play a mo re active role in identifying needs for 
technical assistance,  and garner support from donor agencies and other partners 
present in the country to improve the provision of such assistance. 
Any changes in the Global Fund business mode l must be based on th e ability to serve 
the Global Fund recipients, both those who w ill directly receive and use funding and 
the people and communities living with, affect ed by and at risk from HIV/AIDS, TB 
and malaria. The performance of the Gl obal Fund programmes is measured by their 
ability to reach the poorest and most vulnerable. 
 
CS 17   CS Annex 3: New EC financial instruments (a s proposed by the EC, September 2004) 
Table 4 should be used for initial reflection on the potential use of EC  financial instruments 
for external action to confront  the three diseases. Specific pr oposals will be presented in a 
Programme for Action. 
Table 4: Overview of the proposed new EC fi nancial instruments a nd their potential to 
be used in confronting HIV/AIDS, malaria and TB 
Instruments 2007-13 
(total amounts) Beneficiary 
countries What policy mix in 
regard to confronting 
three diseases? Channels of cooperation/financing 
Development 
Cooperation and 
Economic Cooperation 
Instrument (DCECI) 
(€41 088 million) All non-Member 
States (incl. their 
overseas territories) 
not covered by IPA and ENPI Long-term 
development 
assistance. Focus on 
Treaty objectives (mainly Art. 177), 
international 
engagements of the EC incl. MDG Coherence of policies; coordination 
with MS; coordination with 
international donors; sectoral and 
budget support; respect for HR and fundamental freedoms. Geographical 
as well as thematic and horizontal 
multi-annual programming and subsequent annual action programmes. 
European 
Neighbourhood and 
Partnership Instrument (ENPI) 
(€13 856 million) Algeria, Armenia, 
Azerbaijan, Belarus, 
Egypt, Georgia, Israel, Jordan, 
Lebanon, Libya, 
Moldova, Morocco, Palestinian Auth., 
Russian Federation, 
Syria, Tunisia, Ukraine Institution building, 
political cooperation 
“Supporting policies to fight poverty and 
promote social 
development, health, education and 
training, employment 
and social protection”. CSPs give margin for inclusion of 
disease-related financing. Thematic 
programmes “to address in a visible and recognisable way global 
challenges of particular importance” 
for all partner countries. MS can be associated for joint projects. 
Instrument for Pre-
Accession Assistance 
(IPA) 
(€13 271 million) Croatia, Turkey, 
Western Balkans Institution building, 
human resources 
development, cross-
border cooperation, 
No specific provision for health systems. Financing through instruments similar 
to the structural funds and 
PHARE/ISPA/SAPARD structure. 
Association agreements. 
Stability instrument 
(€4 258 million) All third countries 
(except overseas 
territories of EU) Rapid response to 
crises; most activities 
DAC eligible; “major unexpected threats to 
public health” Complementary to the other 
instruments. 
 
 
CS 18   CS  
                                                 
Příloha 4: Odkazy 
i Urychlená opat ření zaměřená na hlavní p řenosná onemocn ění v rámci omezování chudoby KOM(2000) 
585 
ii Akční program: Urychlená opat ření proti HIV/AIDS, malár ii a tuberkulóze v rámci 
snižování chudoby KOM(2001) 96. Aktualizace ak čního programu EK: Urychlená 
opatření proti HIV/AIDS, malárii a tuberk ulóze v rámci snižování chudoby. Nevy řešené 
politické otázky a budoucí úkoly KOM(2003) 93 
iii Druhá zpráva o pokroku v pln ění akčního programu EK: Urychlená opat ření proti 
HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze v rámci snižování chudoby (2004) 
iv http://europa.eu.int/comm/development/ body/theme/human_social/pol_health3_en.htm  
v „Koordinovaný a integrovaný p řístup k boji proti HIV/AIDS  v Evropské unii a jejím 
sousedství“. Tento dokument nasti ňuje epidemii v regionu a uvádí souhrn nejlepší 
praxe v oblasti prevence, která vede ke snížení dopadu epidemie, mobilizace zdroj ů a 
budování partnerství. 
vi Zpráva o celosv ětové epidemii AIDS , UNAIDS 2004 
vii Odhad dostupnosti (2002): WHO, Konzultace o rostoucích investicích do zdravotnictví 
pro chudé , říjen 2003. Údaje pro HIV/AIDS p řevzaty ze Zprávy o celosv ětové epidemii 
AIDS , UNAIDS 2004 
http://www.who.int/macrohealth/ev ents/health_for_poor/ en/1michaud.pdf  
Odhad nedostate čnosti zdroj ů (2003): Sv ětový fond, Výroční zpráva 2003  
viii Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 806/2004 ze dne 21. dubna 2004 
o podpoře rovnosti žen a muž ů při rozvojové spolupráci 
ix Rozvojová politika EK, prohlášení Rady a Komise, 10. listopadu 2000 
x Souhrnný pr ůměr EU 0,39 % hrubého národního d ůchodu na ve řejnou rozvojovou 
pomoc do roku 2006 a nejmén ě 0,33 % hrubého národního d ůchodu každého 
jednotlivého členského státu EU na ve řejnou rozvojovou pomoc do roku 2006 
xi Uvádění konsenzu z Monterrey do praxe: P říspěvek Evropské unie  KOM(2004)150 
xii
 http://www.unaids.org/en/about+unaids/what +is+unaids/unaids+at +country+level/the
+three+ones.asp  
xiii EK zajiš ťuje svoji celosv ětovou přítomnost prost řednictvím 128 delegací a pobo ček. 
xiv Organizace pro hospodá řskou spolupráci a rozvoj (OEC D), Výbor pro rozvojovou 
pomoc (DAC), Rozvojová spolupráce v obtížných partnerstvích, http://www.oecd.org/dataoecd/26/53/21682588.pdf
 
 
CS 19   CS                                                                                                                                                          
xv Světová banka, Léčba a prevence proti HIV/AIDS v Indii , 2004 
xvi http://www.who.int/healthmetrics/about/en/  
xvii Současná roční veřejná rozvojová pomoc na zdravotnictví je asi 6 miliard eur. 
xviii Richard Feachem, výkonný ředitel Sekretariátu Sv ětového fondu, 8. zasedání výboru 
Světového fondu, červen 2004  
xix Lékaři bez hranic, Jak spustit pro ces snižování cen , 2004 http://www.accessmed-
msf.org/documents/untanglingtheweb6.pdf  
xx TRIPS znamená Dohodu o obchodních aspe ktech práv k duševnímu vlastnictví. 
Rozhodnutí ze srpna 2003 odkazuje na „Rozhodnutí Sv ětové zdravotnické organizace o 
uplatňování odstavce 6 deklarace o dohod ě TRIPS a ve řejném zdraví“. 
xxi Coplan, Mitchnik a Rosenburg, „Regula ční problémy p ři vývoji mikrobicid ů“ v 
časopise Science , číslo 304, 25. června 2004 http://www.ipm-
microbicides.org/pdfs/Reg_Chal_Dev.pdf  
Lékaři bez hranic, Dochází dech? Pé če o pacienty s tuberkulózou ve 21. století , 2004 
http://www.doctorswithoutborders.org/ publications/repor ts/2004/tbreport_2004.pdf  
xxii Nařízení (ES) č. 726/2004 (31. b řezna 2004), článek 58, Ú ř. věst. L 136, 30.4.2004, 
s. 1. 
xxiii Ve Spojených státech amerických nedá vno Komise pro kontrolu potravin a lék ů 
zavedla zrychlený schval ovací proces, který umož ňuje originálním výrobc ům 
předkládat kombinované lé čebné prost ředky. Na originální výrobce je vyvíjen tlak, aby 
vyráběli kombinované lé čebné prost ředky. 
xxiv Ačkoliv se v sou časnosti klinicky testuje více než 30 možných vakcín proti HIV/AIDS, 
neočekává se v nejbližší dob ě žádný významný pr ůlom. (www.aidsvaccine04.org ) 
Podle odhad ů je na vývoj vakcíny proti HIV/AIDS pot řebných 1,1 mld USD ro čně. 
xxv Lékaři bez hranic, Zkušenosti s lé čbou AIDS, Nové a rychle se ší řící problémy , 2004 
xxvi Sdělení KOM(2004) 626, 29. zá ří 2004 
xxvii * Tuzemský, soukromý, mnohostranný a dvoustranný (zdroj UNAIDS, 2004; Valné 
shromážd ění OSN, 2004). ** Dvoustranný a mnohostranný (zdroje UNAIDS, 2004; 
OECD/DAC, 2004) 
xxviii UNAIDS, Zpráva o celosv ětové epidemii AIDS , 2004 
http://www.unaids.org/bangkok2004/GAR 2004_pdf/Chapter6_finance_en.pdf  
xxix Richard Feachem, výkonný ředitel Sekretariátu Sv ětového fondu, 8. zasedání výboru 
Světového fondu, červen 2004  
xxx Světový fond pro boj proti AIDS , tuberkulóze a malárii, Síla ke zm ěně. Světový fond 
po 30 měsících , červen 2004