CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 1.4.2009 
SEK(2009) 388 
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument k  
 
BÍLÉ KNIZE 
 
Přizpůsobení se zm ěně klimatu: sm ěřování k evropskému ak čnímu rámci 
    
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
 
{KOM(2009) 147 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 386} {SEK(2009) 387}  
CS 2   CS SHRNUTÍ  
1. ÚVOD 
Tato zpráva je shrnutím zprávy o posouzení dopad ů1 k bílé knize Komise o p řizpůsobení se 
změně klimatu2, jejímž cílem je dále na evro pské úrovni rozvinout diskusi o d ůsledcích 
změny klimatu a podniknout kroky k zajišt ění toho, že EU a členské státy budou pln ě schopny 
reagovat jak na úrovni de finice politik, tak na úr ovni praktického provád ění řešení, 
s vědomím toho, že v ětšina iniciativ pro p řizpůsobení musí být p řijata na vnitrostátní, 
regionální nebo místní úrovni. 
Komise v roce 2007 p řijala zelenou knihu o p řizpůsobení se zm ěně klimatu v Evrop ě3, kterou 
následovala široká ve řejná a interinstitucionální konzultace4. Posouzení dopad ů čerpalo ze 
čtvrté zprávy IPCC5, ze zprávy EEA/JRC/WHO o dopadech zm ěny klimatu v Evrop ě6 
a z mnoha zpráv a výzkumných projekt ů o dopadech zm ěny klimatu a p řizpůsobení. Dopl ňují 
jej odvětvové dokumenty o problematice vody, pob řeží a moře7, zemědělství8 a zdraví9.  
2. PŘIZPŮSOBENÍ SE ZM ĚNĚ KLIMATU : NOVÁ AGENDA PRO VE ŘEJNOU POLITIKU  
2.1. Klíčové pojmy 
Zranitelnost  (IPCC, 2007) je míra, do jaké je systém náchylný k nep říznivým d ůsledkům 
změny klimatu v četně proměnlivosti klimatu a extrémních jev ů a není schopen se s nimi 
vyrovnat. Zranitelnost je funkcí povahy, velikosti a frekvence zm ěny klimatu, prom ěnlivosti, 
jíž je systém vystaven, jeho citlivosti a jeho schopnosti p řizpůsobení (obr. 1). Naopak 
odolnost  (IPCC, 2007) je schopnost takového systému pohlcovat rušivé jevy a zárove ň si 
zachovat stejnou základní strukturu a zp ůsob fungování. 
To znamená, že iniciativní politiky p řizpůsobení by se nem ěly omezit na analýzu dopad ů 
změny klimatu a nerovnom ěrnou citlivost r ůzných odv ětví, region ů nebo sociálních skupin. 
Některým odv ětvím, region ům a skupinám by zm ěna klimatu mohla poskytnout p říležitost 
pro inovace proces ů, technologií a správy.  
Pokud jsou ostatní podmínky p říznivé, mohou se biologická rozmanitost, ekosystémy, 
populace a hospodá řské subjekty p řizpůsobit individuáln ě, bez zásah ů ústředního orgánu 
zmírňujícího kone čné dopady zm ěny klimatu, p řičemž mohou rovn ěž využít „p říležitostí“ 
                                                 
1 SEK(2009) 387. Zpráva o posouzení dopad ů uvádí více podrobností na odv ětvové a geografické úrovni. 
2 KOM(2009) 147. 
3 KOM(2007) 354, http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/index_en.htm. 
4 http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/index_en.htm. 
5 Alcamo et al., Climate Change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability . (Změna klimatu 2007: 
dopady, p řizpůsobení a zranitelnost) P říspěvek II. pracovní skupiny ke čtvrté hodnotící zpráv ě 
Mezivládního panelu pro zm ěnu klimatu (IPCC), k dispozici na 
http://www.ipcc.ch/ipccreports/assessments-reports.htm. 
6 Dopady m ěnícího se evropského klimatu – zpráva uvád ějící hodnocení na základ ě ukazatelů z roku 
2008, zpráva EEA č. 4/2008, http://reports.eea.euro pa.eu/eea_report_2008_4/en/. 
7 SEK(2009) 386. 
8 SEK(2009) 417. 
9 SEK(2009) 416. 
CS 3   CS změny klimatu, čímž se aktivuje další vrstva hospodá řských, sociálních a environmentálních 
dopadů a dopady klimatu se posunou jinam.  
CS 4   CS Obr. 1: Konceptuální diagram zranitelnosti v ůči změně klimatu a p řizpůsobení. Zdroj: EEA 
(2008). 
 
Expozice Citlivost
Schopnost 
přizpůsobit sePotenciální
dopady
ZranitelnostSociálně-ekonomická
a institucionální
schopnostOchota 
přizpůsobit seZměna klimatu
Přizpůsobení
 
Budou proto t řeba plánovaná opat ření pro přizpůsobení, aby poskytla víceodvětvový přístup  
s cílem zlepšit odolnost p řírodního a hospodá řského systému a/nebo usnadnit konkrétní 
přizpůsobení, často v rámci středně- a dlouhodobého p řístupu . Veřejná činnost se rovn ěž 
zaměří na produkci ve řejných statk ů a vytvo ření rovných p říležitostí pro informace 
o zranitelnosti klimatu a o nákladech a p řínosech možností p řizpůsobení. 
Velká nejistota ohledn ě budoucí základny pro p řizpůsobení up řednostňuje pružné nebo 
přizpůsobivé řízení, kdy se kvalita alterna tivních strategií posuzuje v ůči široké škále 
scénářů10. Analýza posouzení dopad ů je založena na rámci cel kového hodnocení, jenž se 
neomezuje na p římé dopady a hospodá řské důsledky zm ěny klimatu, ale zahrnuje i roli služeb 
ekosystému a sociální rozm ěr změny klimatu (obr. 2). To poskytuje základnu pro další 
začlenění stávajících informací o potenciálních dopadech, k nimž mohou vést alternativní 
předpovídané zm ěny klimatu, s individuálním p řizpůsobením nebo bez n ěj. Znalosti jsou 
dosud extrémn ě zlomkovité a výzkumné projekty v šestém a sedmém rámcovém programu 
pokračují v definování sady soudržných scéná řů navržených pro další integrované posouzení 
politik přizpůsobení a zmírn ění. 
                                                 
10 Hulme M. (2008), “ Is Climate Prediction a Limit to Adaptation? ” (Je předpovídání klimatu omezujícím 
faktorem pro p řizpůsobení?), p řednáška v Evropské komisi, 22. kv ětna 2008 – School of Environmental 
Sciences, University of East Anglia. 
CS 5   CS Obr. 2: Řetězec potenciálních dopad ů změny klimatu: Zdroj: G Ř pro životní prost ředí, podle 
EEA 2008 a IPCC 2007. Potenciální dopady  jsou veškeré dopady, k nimž m ůže vést 
předpovídaná zm ěna klimatu; p řizpůsobení není zohledn ěno. 
 
Atmosféra / 
kryosféra / mo ře
Podmínky ekosystému a 
podpůrné služby
Dopady na služby ekosystému
zásobování
(potraviny, pitná voda, d řevo/vlákno, paliva)
regulace
(klima, povodn ě, onemocn ění, čištění vody)
kulturaHospodá řské dopady
infrastruktura a fyzický kapitál
(škody, ztráty)
produkce a spot řeba
(procesy, chování spot řebitelů, růstový potenciál, variabilita/rušivá
činnost)
zaměstnanost
Bouře
Povodně
Nedostatek vody, suchoFenologie druh ů
Kvalita vodyLesní požáry
Degradace p ůdyDistribuce druh ů
Tání permafrostu/ledu
Sociální dopady
zdraví (úmrtnost, nemocnost, produktivita práce)
distributivní dopady (sociální skupiny, regiony)
konflikty o zdroje
migrace
sociální struktura
správa
Koncentrace 
skleníkových plyn ů
Teplota (st řední a 
extrémní)
Srážky (st řední a 
extrémní)
Zvyšování hladiny 
moře
Přízemní ozonScénáře změny klimatu
 
2.2. Identifikace nejzraniteln ějších odv ětví a region ů v EU 
Nejzraniteln ějšími oblastmi v Evrop ě (EEA 2008) jsou jižní Evropa, St ředomoří, 
nejvzdálen ější regiony a Arktida. Obzvláštním problém ům dále čelí horské oblasti, zejména 
Alpy, ostrovy, pob řežní a m ěstské oblasti a hust ě osídlené záplavové oblasti. V severní 
a západní Evrop ě se u mírn ějších stup ňů změny klimatu p ředpovídá komplikovan ější bilance 
nepříznivých a p říznivých d ůsledků. 
Potenciální dopady zm ěny klimatu jsou vyšší v odv ětvích závislých na službách ekosystému, 
dostupnosti vody a klimatických podmínkách, jako je zem ědělství a lesnictví, rybolov 
a akvakultura, energetika a turistika.  
Pro nejzraniteln ější skupiny (starší lidé, d ěti, osoby s postižením, chronicky nemocní atd.) 
bude přizpůsobení pravd ěpodobně obtížnější. To představuje potenciální problém rovnosti 
a distribuce. Otvírá se tím rovn ěž otázka, zda by se plánované p řizpůsobení m ělo pokoušet 
zaměřit specificky na takové skupiny nebo pro zajišt ění spravedlivé strategie pro p řizpůsobení 
použít distribu ční analýzu. Nedostatek zdroj ů pro nejzraniteln ější skupiny je často uvád ěn 
jako překážka pro efektivní p řizpůsobení, avšak také další finan ční mechanismy a selhání trhu 
snižují potenciální ú činnost přizpůsobení. 
V Evropské komisi již probíhá  práce na posouzení proveditel nosti a poskytnutí možností pro 
návrh ukazatele (sady ukazatel ů) zranitelnosti na odv ětvové a regionální úr ovni, jenž by se dal 
použít k posouzení dalších soubor ů politik pro p řizpůsobení pro celou EU. Vyžadoval by 
shromážd ění hospodá řských, sociálních a environmentálních ukazatel ů pro různé klimatické 
scénáře, čímž by představil úrove ň rizik, jimž čelí různá odvětví a regiony. 
CS 6   CS 2.3. Potřeba lepší koordinace činnosti na r ůzných úrovních 
Některé členské státy ve svých úvahách o p řizpůsobení znateln ě pokročily a zavedly již 
příslušné politiky, zatímco jiné jsou stále ve fázi  identifikace problém ů nebo diskusí o sm ěru, 
jímž by se činnost měla ubírat. Stávající vnitrostátní plány pro p řizpůsobení uznávají pot řebu 
koordinace mezi členskými státy, stejn ě jako p řínosy nabízené integrovaným 
a koordinovaným p řístupem k p řizpůsobení na úrovni EU.  Důvody pro činnost na úrovni EU 
jsou uvedeny níže: 
• změna klimatu zp ůsobí přeshraniční dopady  a vyžádá si opat ření pro p řizpůsobení 
založená na spolupráci mezi r ůznými členskými státy a koordinaci s p říslušnými 
nečlenskými státy (nap ř. u opatření protipovod ňové ochrany na horním toku řek); 
• ve strategii pro p řizpůsobení musí být zakotven smysl pro solidaritu , jelikož d ůsledky 
změny klimatu budou v r ůzných zem ěpisných oblastech r ůzné a budou vysoce prom ěnlivé, 
což znamená, že dopady se mohou po celé EU zna čně lišit; 
• pro zamezení nesprávnému p řizpůsobení  (přizpůsobení, které posune dopady do jiné 
oblasti, zem ě, odvětví nebo sociální skupiny nebo z horší jejich problémy) je často nejlepší 
podniknout činnost na p řeshraniční nebo evropské úrovni; 
• změna klimatu bude mít velké dopady na odv ětví, jež jsou na úrovni EU t ěsně integrovány 
prostřednictvím jednotného trhu a spole čných politik ; přizpůsobení lze zohlednit ve 
výdajových programech EU  pro dopln ění zdrojů vynakládaných členskými státy; 
• pokud jde o vn ější činnost, pohyb sm ěrem ke zv ětšené vyjednávací sí le na úrovni EU 
namísto úrovn ě členských stát ů může Unii v n ěkterých odv ětvích v oblasti p řizpůsobení 
poskytnout vedoucí roli . 
3. CÍLE BÍLÉ KNIHY  
Specifickým cílem bílé knihy o p řizpůsobení je identifikovat politic ké nástroje na úrovni EU 
a zřídit krátkodobý a st řednědobý pracovní plán: 
– zlepšením znalostní základny o zranitelnosti v ůči změně klimatu (dopady a schopnost 
přizpůsobení) a o nákladech a p řínosech možností pro p řizpůsobení; 
– včasným provedením opat ření, jichž nebudeme litovat, opat ření s přínosem pro všechny 
a zamezením nesprávnému p řizpůsobení díky tomu, že p řizpůsobení za členíme do politik 
EU; 
– zavedením procesu pro lepš í koordinaci po litik pro p řizpůsobení a pro posouzení p říštích 
kroků, včetně zahájení diskuse o budoucím financování. 
4. PROVĚŘENÍ POTENCIÁLNÍCH MOŽNOSTÍ  
Pro prosazení výše uvedených cíl ů je třeba rozlišovat dv ě úrovně možností: 
– celkový p řístup ke sledování politiky pro p řizpůsobení na jakékoli úrovni; 
CS 7   CS – rámec pro činnost na úrovni EU.  
4.1. Možnosti p řístupu k p řizpůsobení 
Objeví se velké množství ve řejných strategií, plán ů a projekt ů pro přizpůsobení, z nichž každý 
bude vyžadovat posouzení zranitelnosti a zhodnocení náklad ů a přínosů. Možnosti 
přizpůsobení je však možné za řadit do t ří širokých kategorií za ložených na celkovém 
přístupu: 
• „šedé“, infrastrukturní p řístupy , představující fyzický zásah nebo stavební opat ření 
s využitím inženýrských služeb, s cílem upravit budovy a infrastrukturu  nezbytné pro 
dobré sociální a hospodá řské podmínky spole čnosti tak, aby mohly lépe odolávat 
extrémním jev ům; 
• „zelené“, strukturální p řístupy, jež přispívají ke zvýšení odolnosti ekosystém ů a jejich 
cílem je zastavit ztrátu biologické rozman itosti a degradaci ekos ystému a obnovit vodní 
cykly, přičemž zárove ň využívají funkce a služby poskytované ekosystémy, aby dosáhly 
nákladově efektivnějších a někdy lépe proveditelných řešení pro p řizpůsobení, než by bylo 
možné, pokud se spoléháme pouze na šedou infrastrukturu;   
• „měkké“, nestrukturální p řístupy  spočívají v navrhování a uplat ňování politik 
a postupů, kontroly užívání p ůdy, šíření informací a ekonomických pobídek pro snížení 
nebo zamezení zranitelnosti v ůči katastrofám. Vyžadují pe člivější řízení lidských 
systémů, na nichž jsou založeny. 
4.1.1.  Posouzení možností 
Toto posouzení dopad ů se nemůže zabývat všemi rozmanitými aspekty zranitelnosti v rámci 
celé EU a všech odv ětví a rozsahem možností p řizpůsobení. Pro tuto zprávu navíc nebyl 
zvolen jeden preferovaný p řístup, jelikož sou částí jakéhokoli politického  portfolia musí být 
všechny t ři přístupy definované výše.  
Pro posouzení nákladů a přínosů politik přizpůsobení  je nutné zvážit úplný obraz opat ření na 
úrovni EU a členských stát ů (SZP a fondy politiky soudržnosti,  politiky pro životní prost ředí, 
zdraví a podnikání atd.) a je t řeba vzít v úvahu, jak m ůže změna zaměření nebo definice 
široké škály politik napomoci nákladovému zefektivn ění, zrychlení a zpružn ění činnosti pro 
přizpůsobení. V časné zahájení cílené činnosti ve všech odv ětvích může být ztíženo nejistotou, 
jež je vlastní p ředpovědím změny klimatu. V časná činnost však m ůže přinést jasné 
ekonomické výhody, protože umožní p ředvídat potenciální škody a snižovat hrozby pro 
ekosystémy, lidské zdraví, hospodá řský vývoj, majetek a infrastrukturu. U n ěkterých investic, 
jež budou v dob ě, kdy může dojít k plné realizaci dopad ů změny klimatu, stále pln ě funkční, 
by současný směr předpovědí změny klimatu m ěl nyní hrát roli v rozhodování. 
Individuální i plánované možnosti p řizpůsobení mohou vyvolat environmentální náklady , 
jež budou muset být p ředmětem posuzování udržitelnosti. Ze jména je nezbytné provést 
integrované posouzení strategií pro zmírn ění a přizpůsobení: zatímco ve  strategiích pro 
zmírnění (v případě energetiky i využívání p ůdy) by m ěla být pln ě začleněna jejich 
zranitelnost v ůči změně klimatu, n ěkteré možnosti pro p řizpůsobení (p ředevším zásobování 
vodou a chlazení) si zasluhují pe člivé posouzení. To potvrzuje d ůležitost integrovaného 
posouzení p ůdy a vody pro zajišt ění optimální alokace vzácných p řírodních zdroj ů (půda, 
voda). Co nejd říve je také nutné prozkoumat další environmentální dopady s cílem navrhnout 
politiku udržitelného p řizpůsobení a zamezit „nesprávnému p řizpůsobení“. 
CS 8   CS Ve vztahu k sociálním dopad ům musí být strategie pro p řizpůsobení se zm ěně klimatu 
sociálně spravedlivá, zejména pokud jde o d ůsledky pro zam ěstnanost, rovnost a distribuci. 
Měl by se klást silný d ůraz na lidský kapitál; po čínaje informovaností o problémech 
spojených s p řizpůsobením se zm ěně klimatu až po investice do vzd ělání a odborné p řípravy, 
které zajistí, že budou Evropané mít dovednosti a schopnosti pro p řizpůsobení se zm ěně 
klimatu. Strategie pro p řizpůsobení musí usnad ňovat strukturální zm ěny, když to bude t řeba, 
získávat nové p říležitosti pro hospodá řský rozvoj a tvorbu „zelených“ pracovních míst 
a současně jednat solidárn ě se zranitelnými skupinami. 
4.1.2.  Stanovení priorit opat ření pro přizpůsobení 
Existuje řada opatření pro přizpůsobení, jež musí být p řijata buď proto, že se v krátkodobém 
horizontu vyplatí bez ohledu na nejistotu v p ředpovědích (opat ření, jichž nebudeme litovat), 
nebo proto, že jsou p řínosná pro zmírn ění i přizpůsobení (opat ření s přínosem pro všechny): 
• zamezení rozvoji a stavb ě infrastruktury v oblas tech s vysokým rizikem 
(např. záplavové oblasti, oblas ti s nedostatkem vody) p ři umisťování nebo 
přemisťování sídel; 
• minimalizace spot řeby energie a vody p ři navrhování infr astruktury a budov 
a zlepšení schopnosti zadržová ní vody a chlazení v m ěstských oblastech; 
• řízení povod ňových rizik a pob řežních oblastí zahrnující (op ětovné) vytvo ření 
záplavových oblastí nebo slanisek, které zvyšují schopnost řízení povod ňových 
rizik / zvyšování hladiny mo ře a podporují biologickou rozmanitost a cíle 
uchování stanoviš ť; 
• zlepšování p řipravenosti a nouzové ho plánování pro řešení rizik (v četně klimatu). 
4.2. Možnosti činnosti na úrovni EU 
Ve světle výše uvedených cíl ů existují t ři hlavní „strategické“ možnosti pro budoucí politiku 
EU pro přizpůsobení. 
– Možnost A (základní)  předpokládá, že je rozv oj strategií pro p řizpůsobení omezen 
na individuální p řizpůsobení a na činnost na vnitrostátní úrovni, p řičemž politiky EU 
zůstávají beze zm ěny. Tím by se otev řela řada mezer a vznikl by potenciál pro 
nesprávné p řizpůsobení. Tato možnost byla t udíž v rané fázi zamítnuta. 
– Možnost B (postupná a reaktivní činnost sm ěrem ke strategii EU pro 
přizpůsobení)  předpokládá, že strategie EU pro p řizpůsobení se na základ ě zjištění 
této zprávy posune o krok dále. P řednost by m ělo využití potenci álu probíhajících 
iniciativ, zejména na vnitrostátní úrovni, nebo program ů koordinace a zvyšování 
informovanosti a podrobné prov ěření celé škály politik a nástroj ů EU, za sou časného 
zavedení „správy“ politiky EU pro p řizpůsobení jako metody sledování pokroku 
a přípravy pro budoucí činnost. 
– Možnost C (ak ční plán EU pro p řizpůsobení)  by doplnil p ředchozí možnost 
upřednostněním nových legislativních inic iativ na podporu udržitelných činností pro 
přizpůsobení. Vnitrostátní a re gionální strategie pro p řizpůsobení by byly 
přezkoumány a usm ěrněny. Současná úrove ň nejistoty ohledn ě zranitelnosti v ůči 
dopadům a ohledn ě nákladů a přínosů opatření pro p řizpůsobení však neumož ňuje 
CS 9   CS stanovit p ředem definitivní ak ční plán. Argument pro činnost na úrovni EU 
(např. pro využití p ůdy nebo lesnictví) je navíc t řeba systemati čtěji posoudit a široká 
škála opat ření pro p řizpůsobení spadá do vnitrostátní nebo místní p ůsobnosti. 
Konečně tato možnost je považována za p ředčasnou, jelikož dosud nebyly stanoveny 
priority pro nový víceletý finan ční rámec pro období 2013–2020. 
Je zvolena možnost B, nebo ť vzhledem k aktuální situac i nabízí vhodnou kombinaci mezi 
potřebou strategické vize rozvoje politiky EU pro p řizpůsobení a pot řebou pružného 
a reaktivního výb ěru politických prio rit. Odpovídá proto krátkodobé strategii  (do roku 2012) 
vycházející z aktuálního stavu provád ění acquis communautaire  EU (včetně probíhajících 
iniciativ, jež dosud nedosáhly svých cíl ů) a rozvoje strategií pro p řizpůsobení 
a odpovídajících program ů členskými státy na základ ě jejich závazk ů v rámci UNFCCC. Za 
předpokladu, že bude probíhat činnost pro p řizpůsobení s individuální povahou nebo vedená 
členskými státy, navrhuje použití m ěkkých nástroj ů a podpůrné činnosti, která m ůže 
v krátkodobém horizontu zrychlit p řizpůsobení, zamezit n ěkterým formám nesprávného 
přizpůsobení a vytvo řit pro programy p řidanou hodnotu EU. 
5. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Evropská komise spolu s Evrops kou agenturou pro životní prost ředí se zavázaly vypracovat 
ukazatele p řizpůsobení, které mají poskytovat informace o zranitelnosti ur čitého odv ětví nebo 
regionu, nabídnout zp ětnou vazbu ohledn ě toho, jak politiky a programy řeší problémy, 
a vyhodnotit jejich vhodnost, efektivnost a pružnost.  
Celoevropské klí čové ukazatele p řizpůsobení vycházející z dohodnutých definic napomohou 
Komisi p ři podávání zpráv o dosaženém pokroku a zajistí pružný p řístup k tvorb ě politik. 
K první úprav ě by mohlo dojít poté, co bude v rámci UNFCCC uzav řena dohoda o další 
činnosti v oblasti zmírn ění, jelikož výše ambicí další činnosti při snižování emisí ovlivní míru 
přizpůsobení v celé EU. 
Programy podávání zpráv budou definovány v pozd ější fázi. Budou vycházet z informa čního 
systému a budou založeny na harmonizovaném p řístupu k minimalizaci administrativní 
zátěže.