Zvláštní zpráva Posílení správní kapacity 
Bývalé jugoslávské 
republiky Makedonie: malý 
pokrok ve složitém 
kontextuCS 2016  č. 11
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-4878-7 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/78310 QJ-AB-16-012-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-4934-0 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/35545 QJ-AB-16-012-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-4899-2 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/43377 QJ-AB-16-012-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Posílení správní kapacity 
Bývalé jugoslávské 
republiky Makedonie: 
malý pokrok ve složitém 
kontextu
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce a Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 11
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát III, jemuž předsedá člen EÚD Karel Pinxten a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti v rámci vnější činnosti. Audit vedl člen EÚD Hans Gustaf Wessberg a podporu mu poskytovali vedoucí jeho kabi -
netu Peter Eklund, atašé Emmanuel-Douglas Hellinakis, vedoucí úkolu Torielle Perreur-Lloydová a auditorky Stéphanie 
Girardová, Ainhoa Perez Infanteová a Aurelia Petlizová.
Zleva doprava:  A. Perez Infanteová, E.-D. Hellinakis, T. Perreur-Lloydová, H. G. Wessberg,  
A. Petlizová, P . Eklund, S. Girardová.

03
 Obsah
Body
 Zkratky a zkratková slova
I – IX Shrnutí
01 – 13 Úvod
01 – 05 Cesta k přistoupení
06 – 10 Vnitrostátní kontext reformy
11 – 13 Předvstupní finanční pomoc EU
14 – 21 Rozsah a koncepce auditu
22 – 66 Připomínky
22 – 44 Část I – Nakolik účinně přispívá předvstupní finanční pomoc k posílení správní kapacity
23 – 36 Předvstupní finanční pomoc úspěšně nevyřešila některé výrazné nedostatky ve správní kapacitě 
v klíčových oblastech
37 – 38 Většiny plánovaných výstupů bylo dosaženo, ale ne vždy byly využity
39 – 40 Dopady projektů byly často omezené a ne vždy byly udržitelné
41 – 44 Překážky pokroku k posílení správní kapacity
45 – 55 Část II – decentralizované řízení jako způsob budování kapacit
46 – 49 Země nebyla připravena na decentralizované řízení takového objemu prostředků NPP a složitost s tím 
spojenou
50 – 51 Komise podnikla určité kroky, ale další rušení prostředků je pravděpodobné
52 – 55 Decentralizace řízení se mohla využít více jako nástroj budování kapacit veřejné správy
04 Obsah 
56 – 66 Část III – Přispění politického dialogu k posílení správní kapacity
57 – 60 Přestože byl politický dialog dobře organizován, výrazněji nepřispěl k celkovému posílení správní kapacity
61 – 66 Další mechanismy dialogu se na potřebu posílit správní kapacitu zaměřovaly, ale odstranit překážky se 
nepodařilo
67 – 73 Závěry a doporučení
 Příloha I – Základní data ve vztazích s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie
 Příloha II – Kontrolované projekty
 Odpověď Komise
05
 Zkratky a zkratková slova
GŘ pro politiku sousedství a jednání o rozšíření : Generální ředitelství pro politiku sousedství a jednání 
o rozšíření
GŘ pro regionální a městskou politiku : Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku
NPP : Nástroj předvstupní pomoci
OOS : Organizace občanské společnosti
ReSPA : Regionální škola veřejné správy ( Regional School of Public Administration )
SIGMA : Podpora zlepšení správy a řízení veřejného sektoru
06
 Shrnutí
I
Bývalá jugoslávská republika Makedonie je kandidátskou zemí na členství v EU od roku 2005. Komise každoročně 
od roku 2009 ve svých zprávách uvádí, že země splňuje povinná politická kritéria pro to, aby mohla přejít do další 
fáze procesu přistoupení. Rada souhlasí s tím, že země splňuje politická kritéria, ale rozhodnutí o rámci pro zahájení 
jednání zatím nepřijala. V listopadu 2015 Komise uvedla, že je připravena znovu doporučit zahájení přístupových 
jednání. Své doporučení však podmínila vyřešením současné politické krize v zemi a realizací řady naléhavých prio -
rit v oblasti reforem.
II
V období 2007–2013 přidělila EU Bývalé jugoslávské republice Makedonie 615 milionů EUR z nástroje předvstupní 
pomoci (NPP I) jako pomoc s přípravou na členství. Země získala finanční podporu také prostřednictvím víceletých 
programů určených pro region západního Balkánu.
III
Kontrolovali jsme projekty financované z NPP I ve třech hlavních oblastech: reforma veřejné správy (12 % celkového 
přídělu), doprava (18 %) a životní prostředí (16 %). Zjistili jsme, že nehledě na prioritu, jakou Komise udělila budování 
kapacit, v posílení správní kapacity země se během kontrolovaného období dosáhlo jen malého pokroku. Většina 
kontrolovaných projektů přinesla plánované výstupy, ale ty se často plně nevyužívaly. Některé projekty měly jen 
omezený dopad a nebyly udržitelné.
IV
Všechny kontrolované projekty v oblasti reformy veřejné správy zahrnovaly posílení správní kapacity, ale řadu nedo -
statků se jim často nepodařilo účinně řešit. Na některé klíčové oblasti, kde již existovala kvalitní legislativa (vnitřní 
kontrola, rozvoj profesionální a nezávislé státní služby), se v kontrolovaném období poskytovalo z NPP jen málo 
pomoci a se zaváděním příslušné legislativy se dostatečně nepokročilo. V jiných klíčových oblastech (např. boj proti 
korupci nebo zadávání veřejných zakázek) měly projekty NPP vzhledem k absenci aktivní podpory ze strany vnitro -
státních orgánů malý dopad.
V
V odvětví dopravy a životního prostředí se jen málo projektů zaměřovalo na budování kapacit s cílem zlepšit harmo -
nizaci s  acquis  EU. U jiných projektů se sice usilovalo o zvýšení správní kapacity formou „učení se praxí“, avšak při 
dalším zkoumání se ukázalo, že investice do infrastruktury nezahrnovaly činnosti jednoznačně směřující ke splnění 
tohoto cíle.
Shrnutí 07
VI
Kontrolované projekty ne vždy vycházely z jednotného, soudržného a koordinovaného přístupu na posílení správní 
kapacity. Některé nenavazovaly na předchozí pomoc ve stejném odvětví nebo po nich nenásledovala další podpora. 
Od stanovení potřeby získat podporu často trvalo čtyři roky nebo i více let, než projekt dosáhl výsledků.
VII
Komise decentralizovala řízení 76 % finančních prostředků přidělených z NPP I na státní správu a podpořila zřízení 
a provozování struktur, které mají tyto prostředky spravovat. V dotčených oblastech veřejné správy to vedlo ke zlep -
šení kapacity. Zjistili jsme však, že Komise během kontrolovaného období nevyužila zkušenost s decentralizací řízení 
k tomu, aby budovala kapacity v ostatních složkách veřejné správy.
VIII
Mechanismus pro politický dialog byl pro podpoření vnitrostátní reformy vhodný. Příčinou toho, že během kontro -
lovaného období nedošlo k nijak výraznému zlepšení celkové správní kapacity, byla především slabá politická vůle 
vnitrostátních orgánů odstranit některé překážky v posílení správní kapacity. Navíc možnosti Komise, jak motivovat 
k realizaci reformy, a to zejména v citlivých oblastech, byly během tohoto období značně omezené, protože k tomu 
chyběl rámec, který dávají přístupová jednání.
IX
Předkládáme řadu doporučení na posílení správní kapacity.
08
 Úvod
01 
Bývalá jugoslávská republika Makedonie podepsala v roce 2001 s EU dohodu 
o stabilizaci a přidružení jako první země na západním Balkáně. Na summitu v So -
luni v roce 2003 dala Evropská unie (EU) všem zemím západního Balkánu1 jasnou 
perspektivu členství v EU za předpokladu splnění kodaňských kritérií2a podmínek 
procesu stabilizace a přidružení3. V roce 2005 se Bývalá jugoslávská republika 
Makedonie stala plnoprávným kandidátem na členství v EU.
02 
Do roku 2009 se v zemi podařilo sladit řadu důležitých částí vnitrostátní legisla -
tivy s právními předpisy EU. Komise vzala tento pokrok na vědomí a doporučila 
zahájit oficiální přístupová jednání. Jednání o členství však nemohou začít, dokud 
je vlády všech členských států EU neschválí formou jednomyslného rozhodnu -
tí Rady EU. Rada takové rozhodnutí navzdory doporučení Komise z roku 2009 
nepřijala, přestože dospěla ke shodě o tom, že země splnila politická kritéria pro 
zahájení přístupových jednání.
03 
Neučinila tak ani později bez ohledu na příznivé doporučení, které Komise vydala 
v každém z následujících pěti let. Překážkou pro přijetí rozhodnutí se ukázaly 
být záležitosti spojené s oficiálním názvem země4 a v nedávné době také vztahy 
se sousedními státy. Formální cesta Bývalé jugoslávské republiky Makedonie 
k přistoupení je zablokována více než šest let. Mezitím se stala svědkem toho, že 
ji řada ostatních zemí západního Balkánu dohnala či dokonce předehnala5.
04 
V roce 2013 v zemi začalo období politické krize, kdy ztroskotal domácí politický 
dialog6 a vyšly najevo závažné nedostatky demokratické správy a řízení. V roce 
2015 pronikly na veřejnost zachycené odposlechy svědčící o porušování základ -
ních práv, politizaci a korupci7. Na zprostředkování politické dohody k překonání 
této krize se úzce podílela Komise a několik poslanců Evropského parlamentu.1 V té době se jednalo o Albánii, 
Bosnu a Hercegovinu, 
Chorvatsko, Bývalou 
jugoslávskou republiku 
Makedonie a Srbsko a Černou 
Horu.
2 Kodaňská kritéria stanovená 
Evropskou radou v červnu 
1993 se skládají z:  
a) politických kritérií;  
b) ekonomických kritérií;  
c) schopnost přijmout závazky 
vyplývající z členství.
3 Proces stabilizace a přidružení, 
který tvoří politiku EU na 
západním Balkáně, vznikl 
s ohledem na případné 
členství v EU. Země západního 
Balkánu se účastní 
progresivního partnerství, 
jehož účelem je stabilizovat 
celý region a vytvořit zónu 
volného obchodu.
4 Tato otázka se řeší 
prostřednictvím Spojených 
národů od roku 1994.
5 Chorvatsko nyní patří mezi 
členské státy EU. Černá hora, 
Srbsko a Albánie se staly 
kandidátskými zeměmi pro 
členství a Černá Hora a Srbsko 
zahájily přístupová jednání.
6 Hlavní opoziční strana 
bojkotovala parlament.
7 Viz úvod zprávy Komise 
o pokroku z roku 2015 
(SWD(2015) 212 final ze dne 
10. listopadu 2015).
09 Úvod 
05 
V roce 2014 Komise oznámila, že do roku 2020 se Evropská unie o nové členské 
státy rozrůstat nebude8. Toto celkové zpomalení procesu rozšíření je dáno jednak 
potřebou konsolidace uvnitř EU po posledních kolech rozšíření a jednak výzvami 
spojenými s integrací regionů, které se stále vzpamatovávají z násilného konfliktu 
v devadesátých letech 20. století. Základní data obsahuje příloha I .
Vnitrostátní kontext reformy
06 
Komise pomáhá Bývalé jugoslávské republice Makedonie ustanovit reformy a při -
pravit se na členství v EU. Tento reformní proces spočívá v zavádění a provádění 
vnitrostátní legislativy, která je sladěná s legislativou EU. Komise pomáhá vypra -
covat nové právní předpisy a posílit správní kapacitu k jejich prosazování.
07 
Komise a ostatní zainteresované strany uvedly, že přestože veřejná správa Bývalé 
jugoslávské republiky Makedonie pokračuje v úsilí o integraci s EU, ochota pro -
vádět reformu je na vyšší úrovni vnitrostátních orgánů malá9. Často chybí vůle 
realizovat některé výraznější finanční investice, které jsou pro pokračování refor -
my nezbytné, např. v oblasti environmentálních opatření. Chybí také odpovídající 
politické vedení pro řešení citlivých oblastí, jako je boj proti korupci.
08 
Přestože formální přístupová jednání neprobíhají, Komise použila kapitoly acquis , 
na nichž jsou taková jednání obvykle založena10, jako vodítko při posuzování 
ročního pokroku v zemi11. Až do roku 2012 se Komise přes určité nedostatky 
správní kapacity, na něž upozorňovala, domnívala, že celkový proces reforem 
obecně probíhal dobře. Ve zprávě z roku 2013 Komise poukázala na neschopnost 
učinit pokrok v některých oblastech a na zpožďování v jiných. Ve zprávě z roku 
2014 bylo vyjádřeno negativnější hodnocení a následující varování, že aby mohla 
Komise své doporučení ponechat v platnosti i v budoucích letech, vyzývá orgány 
k tomu, aby přijaly rozhodná opatření, a reagovaly tak na znepokojení ohledně 
sílící politizace a rostoucích nedostatků v oblasti nezávislosti soudnictví a svobo -
dy projevu12.8 Úvodní prohlášení předsedy 
Evropské komise na plenárním 
zasedání Evropského 
parlamentu, Štrasburk, 
15. července 2014.
9 Ve zprávě o pokroku z roku 
2015 se uvádí, že k zaručení 
nezávislosti státní správy je 
nezbytná silná politická vůle 
(oddíl 2.2) a že schopnost 
účinně bojovat s korupcí je 
v současné době ohrožena 
nedostatkem politické vůle 
a politickým zasahováním do 
práce příslušných orgánů, což 
zpomaluje jejich schopnost 
jednat proaktivně 
a neselektivně, zejména 
v případech na vysoké úrovni 
(oddíl 2.3). V kapitole 23 se 
píše, že současné absence 
politické vůle řešit zbývající 
problémy na nejvyšší úrovni 
brzdí schopnou administrativu 
v tom, aby se stala plně 
účinnou.
10 Kapitoly acquis  (v současnosti 
jich je 35) tvoří základ jednání 
o přistoupení pro každou 
kandidátskou zemi. 
Odpovídají různým oblastem 
acquis , v nichž je potřeba 
provést reformy, aby byly 
splněny podmínky pro 
přistoupení k EU.
11 Aniž by je otevřela a uzavřela, 
jak by tomu bylo u normálně 
probíhajícího přístupového 
procesu.
12 Zpráva o pokroku Bývalé 
jugoslávské republiky 
Makedonie za rok 2014, s. 1.
10 Úvod 
09 
Ve zprávě o pokroku z roku 2015, zveřejněné v listopadu 2015, Komise zopakovala 
své doporučení zahájit s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie jednání 
o přistoupení k EU. Toto příznivé doporučení je ale podmíněno úspěšným plně -
ním pržinské dohody13 a výrazným pokrokem v provádění naléhavých reformních 
priorit14.
10 
Tabulka I  obsahuje náš souhrn nedostatků ve správní kapacitě v některých 
klíčových oblastech reformy, na něž Komise upozornila ve zprávách o pokroku 
v letech 2011 až 2015.13 Pržinskou dohodu podepsaly 
čtyři hlavní politické strany 
v červnu 2015. V této dohodě 
byly stanoveny podmínky, 
které je třeba splnit, včetně 
uspořádání svobodných 
a spravedlivých voleb 
a jmenování zvláštního 
státního zástupce pro 
vyšetřování otázek spojených 
s odposlechy. Viz také bod 65 
a příloha I .
14 V červnu 2015 Komise vydala 
dokument s názvem 
„Naléhavé reformní priority 
pro Bývalou jugoslávskou 
republiku Makedonie“, 
vypracovaný na základě 
zjištění skupiny vedoucích 
odborníků. Obsahuje seznam 
naléhavých reformních priorit, 
které musí tato země splnit, 
pokud jde o právní stát 
a základní práva, 
odpolitizování veřejné správy, 
svobodu projevu a volební 
reformu.  
11 Úvod Tabulka 1Hodnocení správní kapacity u kontrolovaných oblastí uvedené v ročních zprávách 
o pokroku (2011–2015)
Kapitola Instituce 2011 2012 2013 2014 2015
5 Veřejné zakázkyMinisterstvo hospodářství, oddělení pro koncese a 
partnerství veřejného a soukromého sektoru 
Státní odvolací komise
14 Dopravní politikaSilniční/ Státní dopravní inspektorát
Úřad pro bezpečnost železniční dopravy
Agentura pro letectví/civilní letectví 
21 Transevropské sítě Instituce zapojené do výstavby
22Regionální politika 
a koordinace 
strukturálních nástrojůNárodní fond, oddělení centrálního financování a zadávání 
zakázek a příslušná ministerstva
Programování
Monitorování a hodnocení
Finanční řízení, kontrola a audit
23Soudnictví a základní 
právaOrgány zapojené do provádění protikorupční politiky
Soudy řešící případy na vysoké úrovni
27Životní prostředí a změna 
klimatuRegulační orgány (horizontální legislativa)
Orgány činné v oblasti kvality ovzduší
Orgány činné v oblasti nakládání s odpady
Orgány odpovědné za vymáhání právních předpisů 
Správní kapacita je stále slabá/omezená a potřebuje výrazně/naléhavě zlepšit.
Správní kapacita se zlepšila, ale stále potřebuje zlepšit.
Správní kapacita se zlepšila: další zlepšení není nutné.
Zdroj:  EÚD s využitím zpráv Evropské komise o pokroku.
12 Úvod 
Předvstupní finanční pomoc EU
11 
EU poskytuje kandidátským zemím (zemím západního Balkánu a Turecku) finanč -
ní a technickou pomoc prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci (NPP)15. 
NPP I se vztahoval na období 2007–2013 a celkově na něj bylo přiděleno 10 mi -
liard EUR, z čehož 615 milionů (6 %) bylo určeno Bývalé jugoslávské republice 
Makedonie. Na něj navazuje NPP II, týkající se období 2014–2020, s orientačním 
přídělem ve výši 11,7 miliardy EUR, včetně 664 milionů (6 %) EUR pro Bývalou 
jugoslávskou republiku Makedonie.
12 
Finanční pomoc pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie z NPP I lze roz -
dělit do sedmi výdajových oblastí, jak ukazuje tabulka 2 .15 Nástroj předvstupní pomoci 
I byl zřízen nařízením Rady (ES) 
č. 1085/2006 ze dne 
17. července 2006, kterým se 
zřizuje nástroj předvstupní 
pomoci (NPP) (Úř. věst. L 210, 
31.7.2006, s. 82), a nařízením 
Komise (ES) č. 718/2007 ze dne 
12. června 2007, kterým se 
provádí nařízení Rady (ES) 
č. 1085/2006, kterým se zřizuje 
nástroj předvstupní pomoci 
(NPP) (Úř. věst. L 170, 29.6.2007, 
s. 1).Tabulka 2Pomoc z NPP určená pro Bývalou jugoslávskou republiku 
Makedonie v letech 2007–2013 (mil. EUR)
Sektor/oblast financování Celkový příděl na daný sektor Procentuální podíl
Spravedlnost a vnitřní věci 64 10 %
Reforma veřejné správy 71 12 %
Sociální rozvoj 67 11 %
Rozvoj soukromého sektoru 45 7 %
Doprava 110 18 %
Životní prostředí 99 16 %
Zemědělství a rozvoj venkova 111 18 %
Jiné 48 8 %
CELKEM 2007–2013 615 100 %
Zdroj:  Evropská komise.
13 
Když byl NPP I v roce 2007 zahájen, většinu finančních prostředků NPP řídila 
přímo Komise. Do roku 2010 však bylo řízení 76 % prostředků přidělených z to -
hoto nástroje Bývalé jugoslávské republice Makedonie decentralizováno. V rámci 
decentralizovaného řízení je prostřednictvím k tomu určených struktur spravují 
vnitrostátní orgány veřejné správy. Komise za ně však zůstává odpovědná, takže 
příslušné operace kontroluje.
13
 Rozsah a koncepce auditu
14 
Cílem auditu bylo posoudit, zda předvstupní pomoc EU účinně přispěla k posílení 
správní kapacity realizovat reformu v Bývalé jugoslávské republice Makedonie. 
Za tímto účelem jsme zkoumali jak finanční, tak nefinanční pomoc určenou na 
posílení správní kapacity v rámci NPP I16.
15 
Audit hledal odpovědi na tři otázky:
a) Zajišťuje Komise, aby projekty NPP účinně přispívaly k posílení správní 
kapacity?
b) Je režim decentralizovaného řízení Komisí účinně využíván k budování 
kapacit?
c) Je nefinanční pomoc Komise účinnou podporou posílení správní kapacity?
16 
Pro svůj audit jsme vybrali tři hlavní sektory, ve kterých je silná správní kapacita 
klíčem k úspěšnému provedení reformy a na které bylo poskytnuto 46 % z cel -
kového finančního přídělu: reforma veřejné správy, doprava a životní prostředí 
(viz tabulka 2 ). Audit spočíval v analýze dokumentů a pohovorech se zástupci 
Komise a země, které byly prostředky poskytnuty. Využili jsme důkazní informace 
obsažené v projektových a programových dokumentech, hodnoceních a posou -
zeních NPP I a dané země a roční zprávy Komise o pokroku.
17 
Abychom odpověděli na otázku a), jíž se zabýváme v první části zprávy, zkoumali 
jsme vzorek 17 projektů z oblasti reformy veřejné správy, dopravy a životního 
prostředí. Vybrané projekty týkající se reformy veřejné správy zahrnovaly činnosti 
v hlavních oblastech, jako je zadávání veřejných zakázek, boj s korupcí, vnitřní 
kontrola, budování kapacit pro decentralizované řízení a pomoc při odborné 
přípravě zaměstnanců veřejné správy. Cílem projektových činností bylo posí -
lit správní kapacitu, například podporou při vypracování strategií, programů, 
harmonogramů, manuálů a procedur, poradenstvím o posílení institucí a orgánů 
v hlavních oblastech reformy a poskytováním školení.16 Projekty NPP II se v době 
auditu ještě nerealizovaly.
14 Rozsah a koncepce auditu 
18 
Většina projektů v odvětví dopravy a životního prostředí neměla posílení správní 
kapacity jako svůj hlavní cíl. Kontrolovali jsme ty projekty, v nichž tomu tak bylo, 
a také projekty, které měly stanoven doplňkový cíl budovat kapacitu prostřednic -
tvím „učení se praxí“.
19 
Většina projektů, které jsme zkoumali, byly omezeny na Bývalou jugoslávskou 
republiku Makedonie, ale v některých případech (např. u veřejných zakázek) 
šlo o projekty pro více příjemců, jichž se měli možnost účastnit všechny státy 
západního Balkánu. Zjišťovali jsme také, jaký přínos měl Regionální institut pro 
veřejnou správu, který je rovněž financován v rámci programu pro více příjemců. 
Všech 17 kontrolovaných projektů je uvedeno v příloze II .
20 
Abychom odpověděli na auditní otázku b), kterou se zabývá druhá část našich 
zjištění, přezkoumali jsme postupy uplatněné pro posouzení připravenosti země 
řídit decentralizovaný systém provádění pomoci NPP a zkoumali jsme, jak Komise 
využila zkušenosti s tímto režimem řízení k posílení správní kapacity země.
21 
Abychom odpověděli na otázku c), o níž pojednává třetí část našich zjištění, kon -
trolovali jsme nefinanční pomoc a přezkoumali jsme mechanismus politického 
dialogu ustavený v rámci dohody o stabilizaci a přidružení a také ostatní struktu -
ry pro dialog, jako je dialog na vysoké úrovni o otázce přistoupení.
15
 Připomínky
Část I – Nakolik účinně přispívá předvstupní finanční 
pomoc k posílení správní kapacity
22 
Zjišťovali jsme, zda projekty NPP úspěšně přispěly k posílení správní kapacity 
v klíčových oblastech reformy veřejné správy (zadávání veřejných zakázek, ko -
rupce a vnitřní kontrola) a v odvětví dopravy a životního prostředí. U projektů ve 
vzorku jsme zkoumali, zda bylo dosaženo plánovaných výstupů17, které pak byly 
využity vnitrostátními orgány, a zda dopady18 byly udržitelné. Zjišťovali jsme také, 
jaké překážky bránily pokroku při posilování správní kapacity.
Předvstupní finanční pomoc úspěšně nevyřešila některé 
výrazné nedostatky ve správní kapacitě v klíčových 
oblastech
Klíčové oblasti reformy veřejné správy
23 
Komise dospěla k závěru, že vnitrostátní legislativa o zadávání veřejných zakázek, 
která byla zavedena do roku 2007, byla středně kvalitní a relativně dobře sladěná 
s právními předpisy EU19. Realizace reformy se však začala zpomalovat a přijatá 
legislativa se neprováděla20. Zpráva o pokroku z roku 2015 upozornila na potřebu 
odstranit rozdíly oproti acquis  včetně těch, které se týkají zahrnování společností 
na černou listinu, podmínek pro uplatňování kritérií pro zadávání veřejných za -
kázek; zajistit harmonizaci s pravidly EU pro zadávání veřejných zakázek v oblasti 
obrany a bezpečnosti a také se směrnicemi o zadávání veřejných zakázek z roku 
2014, zejména pokud jde o koncese21.
24 
Během kontrolovaného období Komise upozornila na nedostatečnou transpa -
rentnost systému zadávání veřejných zakázek a nedostatek spolehlivých údajů 
o nesrovnalostech22. Přestože se jedná o oblasti, které jsou od roku 2011 ve zprá -
vách o pokroku označovány za vysoce rizikové23, projekty, které byly předmětem 
auditu (viz příloha II ), se těmito nedostatky nijak nezabývaly.17 Výstupem je to, co je přímo 
vyprodukováno nebo čeho je 
dosaženo pomocí prostředků 
přidělených na danou 
intervenci, např. uspořádání 
školení v oblasti budování 
kapacit. Viz zvláštní zpráva 
Evropského účetního dvora 
č. 21/2015 „Přezkum rizik, která 
souvisí s přístupem k činnosti 
EU v oblasti rozvoje 
a spolupráce zaměřeným na 
výsledky“ 
(http://eca.europa.e u).
18 Dlouhodobější socio-
ekonomické důsledky, které 
lze pozorovat po určité době 
od dokončení intervence, 
např. zlepšení správní 
kapacity. Tamtéž.
19 SEK(2007)1432 v konečném 
znění z 6. listopadu 2007, 
zpráva o pokroku za rok 2007, 
s. 28–29.
20 Peer assistance in public 
procurement, concessions and 
public-private partnerships, 
Final report  (Vzájemná 
podpora v oblasti veřejných 
zakázek, koncesí a partnerství 
veřejného a soukromého 
sektoru, závěrečná zpráva), 
OECD, říjen 2011 a zprávy 
o pokroku za rok 2015 a SWD 
(2015) 212 final, s. 35–36.
21 Tamtéž.
22 SEK(2009) 1335 v konečném 
znění „Zpráva o pokroku za 
rok 2009“, s. 35, SEK(2010) 1332 
v konečném znění „Zpráva 
o pokroku za rok 2010“, s. 14, 
SEC(2011) 1203 v konečném 
znění „Zpráva o pokroku za 
rok 2011“, s. 14, SWD(2012) 332 
v konečném znění „Zpráva 
o pokroku za rok 2012“, s. 12, 
COM(2013) 700 v konečném 
znění „Zpráva o pokroku za 
rok 2013“, s. 11 a 42, SWD(2014) 
303 final „Zpráva o pokroku za 
rok 2014“, s. 25. Viz také 
tematické hodnocení podpory 
z NPP na boj proti korupci 
2014/348-486/2, s. 74.
23 S. 14 zprávy o pokroku za rok 
2011, s. 12 zprávy o pokroku za 
rok 2012, s. 11 a 42 zprávy 
o pokroku za rok 2013, s. 25 
zprávy o pokroku za rok 2014.
16 Připomínky 
25 
Komise také informovala, že je potřeba zlepšit efektivnost systému zadávání 
veřejných zakázek. V rámci kontrolovaných projektů se organizovaly kurzy zamě -
řené především na legislativu v oblasti veřejných zakázek, které ale nevěnovaly 
dostatečný prostor zvýšení schopnosti efektivně zadávat veřejné zakázky. První 
projekt v kontrolovaném vzorku (viz příloha II ) podporoval školení pořádané 
Úřadem pro zadávání veřejných zakázek, což je orgán odpovědný za zvýšení 
kapacity veřejných zadavatelů. Školení organizované tímto úřadem však jejich 
správní kapacitu dostatečně nezlepšilo24.
26 
Úřad pro zadávání veřejných zakázek již měl od roku 2008 zaveden elektronic -
ký systém zadávání zakázek. Projekt 1 zahrnoval přezkoumání tohoto systému 
s cílem zlepšit celkovou efektivnost zadávání veřejných zakázek, ale neobnášel 
podporu na zdokonalení systému.
27 
Komise a ostatní zainteresované strany soustavně poukazovaly na nedostatky 
v boji proti korupci, kterou je potřeba řešit jako prioritu25. Vnitrostátní orgány 
přijaly politický závazek potírat korupci, např. v kontextu dohody o stabilizaci 
a přidružení. Vláda se ve svém pracovním programu na období 2011–2015 zavá -
zala k „nekompromisnímu boji s korupcí“. To vedlo k přijetí státních programů 
a návazných akčních plánů, které však v praxi nebyly převedeny do účinných 
opatření a konkrétních výsledků. Komise využívá pro řešení otázky boje proti 
korupci různé metody, avšak vzhledem k absenci formálních přístupových jedná -
ní s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie nemohla uplatit komplexnější 
přístup, který je pro kandidátské země dán rámcem těchto jednání26. V důsledku 
toho také Komise během kontrolovaného období neměla k podpoře budování 
kapacit v této klíčové oblasti jasný přístup.
28 
Komise využila projekty NPP I k řešení některých izolovaných potřeb v oblasti bu -
dování kapacit. Kontrolovali jsme dva projekty v oblasti reformy veřejné správy, 
které byly zaměřeny na budování kapacit a které v době auditu byly dokončeny 
nebo se prováděly (viz příloha II ). Cílem projektu 5 bylo posílit práci Státní ko -
mise pro předcházení korupci, což je hlavní orgán odpovědný za tuto oblast. Při 
projektu se však nezohlednilo, že kvůli nedostatečnému odhodlání vnitrostátních 
orgánů bojovat s korupcí tato komise nemůže účinně plnit svůj mandát. Nebyla 
nezávislá, protože například při jmenování a odvolání jejího nejvyššího vedení se 
neuplatňují jasná kritéria27. Podle zprávy Komise o pokroku za rok 2011 také per -
sonální obsazení Státní komise pro předcházení korupci není adekvátní, protože 
k účinnému plnění svých úkolů by vystačila s polovičním počtem zaměstnanců28.24 OECD (2013), „Bývalá 
jugoslávská republika 
Makedonie – zpráva 
o prioritách, 2013“, Zprávy 
SIGMA o posouzení zemí, 
2013/09, OECD Publishing, 
s. 13.
25 Viz například L. Grozdanovska 
Dimishkovska, Nations in 
Transition  (Národy v období 
transformace), s. 424-425 
a zpráva o stavu lidských práv 
v Makedonii za rok 2013 
ministerstva zahraničí USA, 
s. 17 ( http://www.state.gov/
documents/
organization/220516.pdf ).
26 Zejména prostřednictvím 
screeningových zpráv 
a souvisejících akčních plánů 
a kritérií pro zahájení 
a uzavření jednání.
27 Viz zpráva financovaná EU 
Establishing Comparative 
Indicator-based Monitoring of 
Anti-corruption Progress in EU 
candidate, potential candidate 
countries and Kosovo  (Zavedení 
srovnávacího monitoringu 
pokroku v boji s korupcí 
v kandidátských 
a potenciálních kandidátských 
zemí EU a v Kosovu, 
vycházejícího z ukazatelů), 
s. 35. Ve zprávě Komise 
o pokroku z roku 2011 se 
uvádí, že kolem kritérií, která 
parlament uplatnil při výběru 
sedmi nových členů Státní 
komise pro předcházení 
korupci, vznikly určité 
nejasnosti, a ve zprávě Komise 
o pokroku za rok 2013 se píše, 
že odvolání bývalého 
předsedy Státní komise pro 
předcházení korupci bez 
jasného právního základu 
vyvolává znepokojení.
28 Viz také tematické hodnocení 
podpory NPP na boj proti 
korupci 2014/348-486/2 
Efficient Prevention and Fight 
against Corruption  (Účinná 
prevence korupce a boj s ní), 
s. 125: „účinnost závisí na tom, 
jak vláda překoná faktory, jako 
je nedostatečná nezávislost 
a rozpočtová omezení Státní 
komise pro předcházení 
korupci a celkový nedostatek 
správní kapacity příjemců 
projektu“.
17 Připomínky 
29 
Jelikož chybí účinná vládní strategie boje proti korupci, Komise podporuje 
organizace občanské společnosti (OOS) v jejich roli spočívající v upozorňování 
veřejnosti na podezření z korupce. V rámci projektu 6 byla poskytnuta pomoc při 
vypracování a šíření osvědčených postupů, jak tuto roli plnit. Zjistili jsme však, 
že pokud jde o zvýšení potenciálního příspěvku OOS, které usilují o větší trans -
parentnost a sdílení znalostí, Komise by mohla svůj přístup v této klíčové oblasti 
ještě zlepšit.
30 
Ještě před zavedením NPP Komise pomohla vnitrostátním orgánům zavést spo -
lehlivou legislativu o vnitřní kontrole. Po zahájení NPP I se dospělo k závěru, že 
zákon o vnitřní finanční kontrole ve veřejné správě je dobrým východiskem pro 
reformu řídicích finančních a kontrolních struktur a interního auditu29. V kontrolo -
vaném období se projekty NPP soustředily na kapacitu v oblasti finančního řízení 
a kontroly v rámci provozních struktur, které byly nastaveny pro decentralizované 
řízení prostředků NPP , ale nikoliv ve zbytku veřejné správy.
31 
Vnitrostátní orgány učinily jen malý pokrok, pokud jde o posílení správní kapaci -
ty v této oblasti, a zákon o vnitřní finanční kontrole ve veřejné správě nezavedly 
v plné míře. Komise například ve své zprávě o pokroku za rok 2015 upozornila, že 
ve většině oddělení interního auditu není dostatečný počet auditorů a že přesto -
že provádějí audity na základě strategických a ročních plánů, tyto plány nevychá -
zejí z provozních a systematických rizik. Interní audity se navíc zaměřují přede -
vším na soulad s předpisy a její součástí nejsou analýzy systémových nedostatků, 
nezabývají se otázkou optimálního využití prostředků a kontrola kvality by při 
nich měla probíhat lépe.
32 
Nedostatečná kapacita oddělení interního auditu oslabuje vnitřní kontrolu a vede 
k tomu, že manažeři věnují zjištěním interních auditorů menší pozornost. Podpo -
ru určenou na zvýšení dovedností interních auditorů poskytli během kontrolova -
ného období také jiní dárci než Komise. Například Agentura USA pro mezinárodní 
rozvoj financovala školení pro interní auditory v profesním středisku ( centre of 
excellence ) Autorizovaného institutu veřejných financí a účetnictví (C hartered In -
stitute of Public Finance and Accountancy  – CIPFA) ve Slovinsku. Kapacita interního 
auditu a obecněji vnitřní kontrola však zůstává slabá.29 SEC(2008) 2695 v konečném 
znění, „ Výroční zpráva 
o pokroku za rok 2008“, s. 59.
18 Připomínky 
33 
Význam silné vnitřní kontroly stoupl v rámci NPP II, protože Komise spolu s vnit -
rostátními orgány připravuje program odvětvové rozpočtové podpory pro řízení 
veřejných financí na rok 2016.
Doprava a životní prostředí
34 
Prostředky přidělené z NPP na odvětví dopravy a životního prostředí (18 %, 
resp. 16 % z přídělů na období 2007–2013 – viz tabulka 2 ) byly určeny hlavně na 
zlepšení regionální infrastruktury. Část těchto peněz byla vyčleněna na zlepšení 
schopnosti veřejné správy vypracovat a zavést legislativu v souladu s  acquis  EU. 
Procentuální podíl prostředků využitých pro budování kapacit v odvětví dopravy 
(1 %) byl mnohem nižší než v odvětví životního prostředí (15 %), přestože oba dva 
sektory se v tomto směru potýkaly s podobnými nedostatky (viz graf 1 ).Graf 1Příděly z NPP v jednotlivých odvětvích (2007–2013) (v mil. EUR)
Zdroj:  Evropská komise.0 20 40 60 80 100 120
Přeshraniční spolupráce Ostatní projektySpravedlnost a vnitřní věci 
Reforma veřejné správy a integrace s EU
Zemědělství a rozvoj venkova
Životní prostředí a změna klimatuKonkurenceschopnost
Zaměstnanost
DopravaVíce příjemců
Jiné
Přeshraniční spolupráce
19 Připomínky 
35 
Z NPP sice nebyla vyčleněna žádná konkrétní částka na budování kapacity 
provozní struktury pro decentralizované řízení30, ale prostředky NPP pro odvětví 
dopravy a životního prostředí měly jako doplňující cíl „učit se praxí“. V kontro -
lovaných projektech 12 až 17 (viz příloha II ) však bylo jen málo činností, které 
k tomu jednoznačně směřovaly. Například skutečnost, že poradci dostali k dis -
pozici kanceláře v jiné lokalitě, než kde pracoval místní personál podílející se na 
projektu 15, nijak neusnadňovala předávání know-how. Projekt 17 byl naopak 
příkladem úspěšného přenosu know-how, protože zaměstnanci veřejné správy 
mohli při přípravě zadávací dokumentace k projektu uplatnit rady, které získali 
prostřednictvím nástroje technické pomoci JASPERS31.
36 
V rámci NPP II Komise snížila celkový příděl Bývalé jugoslávské republice Makedo -
nie o 4 miliony EUR, protože vnitrostátní orgány odmítly podporu na technickou 
pomoc a budování kapacit v odvětví dopravy. O tyto prostředky sice země přišla, 
ale pokud se zaváže vyřešit potřeby v oblasti budování správní kapacity a provést 
horizontální reformy, mohou být přerozděleny v rámci stávajícího programu.
Většiny plánovaných výstupů bylo dosaženo, ale ne vždy byly 
využity
37 
Komise před tím, než provede konečnou platbu určenou pro již dokončené pro -
jekty NPP , obdrží od žadatele závěrečnou zprávu. U jedenácti dokončených pro -
jektů v kontrolovaném vzorku náš audit prokázal, že bylo dosaženo všech nebo 
téměř všech plánovaných výstupů. U dvanácti kontrolovaných projektů se však 
některé výstupy využívaly jen částečně nebo vůbec. Rámeček 1  uvádí příklady 
projektových výstupů, které vnitrostátní orgány nevyužívaly.30 Do provozní struktury spadá 
veřejný zadavatel a příslušná 
ministerstva.
31 JASPERS je partnerství 
technické pomoci mezi GŘ pro 
regionální a městskou politiku, 
EIB a Evropskou bankou pro 
obnovu a rozvoj poskytující 
nezávislé poradenství zemím, 
které jsou příjemcem 
podpory, v oblasti přípravy 
vysoce kvalitních velkých 
projektů.
20 Připomínky 
38 
Někdy se výstupy nevyužívaly, protože to vyžadovalo další investice, viz 
rámeček 2 .Rámeček 1 Rámeček 2Výstupy, které vnitrostátní orgány nevyužívaly
V rámci projektů 8 a 9 byl financován Regionální institut pro veřejnou správu (ReSPA), založený v roce 2006 
v Černé hoře na podporu budování kapacit pro všechny země západního Balkánu. Komise každý rok přispívá 
na financování činností institutu částkou 1,2 milionu EUR. Na jeho provozní náklady pak každá účastnická 
země, k nimž patří také Bývalá jugoslávská republika Makedonie, ročně poskytuje 150 000 EUR. Přestože je 
Bývalá jugoslávská republika Makedonie zastoupena také ve správní radě institutu, zjistili jsme, že jen málo 
využila možnosti kurzů, srovnávacích posouzení a navazování kontaktů, které institut nabízí. Důvodem bylo, 
že zaměstnanci její veřejné správy je nepovažovali za relevantní nebo dostatečně přínosné.
Cílem projektu 12 bylo zvýšit správní a provozní kapacitu Státního dopravního inspektorátu prosazovat le -
gislativu v oblasti silniční dopravy. Tento projekt byl dokončen v červenci 2014, avšak v době zahájení auditu, 
tedy o devět měsíců později, inspektorát stále nevyužil poloviny projektových výstupů, např. plán strategické -
ho rozvoje, akční plán nebo zadávací dokumentaci vypracovanou pro potřeby výzev k předkládání nabídek.
V rámci projektu 15 byly zřízeny dva regionální subjekty v oblasti nakládání s odpady a veřejný informační 
systém pro nakládání s odpady. Přestože byl tento projekt dokončen v červnu 2012, řídicí informační systém se 
v době auditu nevyužíval.
Využití výstupů vyžaduje další investice
Záměrem projektu 7 bylo zlepšit celostátní systém pro koordinaci školení a provádění regulačního rámce 
v oblasti řízení veřejné správy. Jedním z výrazných výstupů tohoto projektu bylo provedení funkčních analýz 
na zjištění slabých míst správní kapacity. Takové analýzy dávají obrovskou příležitost, jak získat informace 
pro vypracování strategie budování kapacit. Jednalo se však pouze o pilotní projekt a přestože poskytl určité 
vodítko pro pokračování v této analytické činnosti, bez další finanční podpory ji země zřejmě nebude schopna 
dokončit a využít pro řešení nedostatků kapacity.
Při projektu 7 byly vyvinuty elektronické výukové nástroje jako flexibilní metoda zlepšování správní kapacity. 
Aby však dosáhly svého plného potenciálu, musí být k dispozici v širším měřítku a začleněny do celkové strate -
gie odborné přípravy.
Projekt 11 spočíval v technické pomoci na posílení kapacity provozních struktur, které byly zřízeny pro správu 
prostředků NPP v rámci decentralizovaného řízení. Výstupem projektu byli kvalifikovaní školitelé, harmono -
gramy školení, moduly a školící pomůcky, sada nástrojů a knihovna, jejichž účelem bylo zvýšit schopnost pro -
vádět monitorování a hodnocení. Po ukončení projektu vnitrostátní orgány využívaly služeb kvalifikovaných 
školitelů jen po omezenou dobu. Delší uplatnění těchto školitelů by znamenalo další investice do státních 
zaměstnanců a více zdrojů. Vnitrostátní orgány nezačaly používat monitorovací a hodnoticí nástroje, neboť to 
je spojeno s náklady na jejich aktualizaci a umístění na internetu.
21 Připomínky 
Dopady projektů byly často omezené a ne vždy byly 
udržitelné
39 
Jedenáct z kontrolovaných projektů dosáhlo omezeného dopadu, jejž často 
nebylo možné udržet. Ustanovení o udržitelnosti v některých projektech chybě -
la. V jiných případech vnitrostátní orgány nepodnikly žádná opatření zaručující 
udržitelnost dopadů. Viz rámeček 3 .Rámeček 3Příklady omezených a neudržitelných dopadů
Projekt 5 pomohl Státní komisi pro předcházení korupci vypracovat dokumenty v oblasti strategie předcháze -
ní korupci. Na potírání korupce v zemi to však mělo jen malý vliv, protože tyto dokumenty nebyly součástí širší 
národní protikorupční strategie a státní komise neměla potřebnou nezávislost ani zdroje k tomu, aby plnění 
své vlastní strategie mohla ve všech dotčených institucích účinně sledovat. Potenciální dopad projektu byl 
navíc oslaben také tím, že trvalo tři roky, než na něj Komise navázala dalším projektem.
Projekt 6 byl zaměřen na schopnost organizací občanské společnosti bojovat s korupcí a organizovaným zloči -
nem. Vypracování osvědčených postupů a vytváření kontaktů bylo 
v tomto směru pozitivním výsledkem. Udržitelnost projektu po 
skončení financování ze strany EU je však nepravděpodobná, pro -
tože jediná instituce, která vyjádřila zájem poskytovat průběžnou 
podporu v této oblasti, nemá nezbytné pravomoci a schopnosti 
v této práci pokračovat.
Projekt 10 spočíval v pomoci se zřízením centralizovaného stře -
diska odborné přípravy a podpory v oblasti využívání nástroje 
předvstupní pomoci. Toto opatření mělo na posílení správní kapa -
city relativně malý dopad. Jedním z důvodů byla skutečnost, že jen 
málo instruktorů vyškolených v rámci tohoto projektu skutečně 
uspořádalo zamýšlené kurzy – buď nebyli uvolněni ze své jiné 
práce, nebo neměli motivaci pustit se do něčeho, co považovali 
za úkol navíc, který jim nic nepřináší. Po té, co skončila platnost 
původních smluv se školiteli, vnitrostátní orgány nijak neusilovaly 
o nová smluvní ujednání na poskytování kurzů o NPP . Vnitrostátní 
orgány ani Komise neposkytly žádnou finanční podporu k překle -
nutí nedostatku školitelů. Dalším důvodem bylo, že vnitrostátní or -
gány tato školení o NPP formálně necentralizovaly, takže velká část 
nadále probíhá jednotlivě na resortních ministerstvech (viz foto).
Prostory střediska odborné přípravy a podpory v oblasti NPP , 
Skopje (projekt 10)
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.
22 Připomínky 
40 
U řady kontrolovaných projektů bránila dosažení dopadu neflexibilní struktura 
a organizace veřejné správy. Například u některých projektů, na nichž se podíleli 
veřejní zadavatelé, jsme zjistili, že ministerstva se nechovala dostatečně pružně, 
aby umožnila výměnu zaměstnanců a zkušeností. Administrativní pracovníci, 
kteří byli v rámci tří z kontrolovaných projektů školeni pro poskytování odborné 
přípravy dalším zaměstnancům, nebyli v mnoha případech uvolněni ze svých 
ostatních povinností, aby mohli taková školení pořádat, a za svou školicí činnost 
nebyli nijak kompenzováni. U více než poloviny kontrolovaných projektů jsme 
zjistili, že ne vždy měli zaměstnanci, kteří absolvovali školení, podporu a svolení 
uplatňovat nabyté dovednosti, a že nadměrná rotace a fluktuace personálu vedly 
k nedostatku kvalifikovaných pracovníků. Rámeček 3Projekt 16 byl projektem odborné přípravy pro personál měřící kvalitu ovzduší, ale nezaměřoval se na od -
stranění hlavní překážky pro plně funkční systém sledování kvality ovzduší, kterou je nedostatek funkčního 
vybavení. Kromě toho kalibrační laboratoř, která získala v rámci projektu podporu, zatím nedostala akreditaci 
a nemá dostatek zaměstnanců.
Projekt 17 zajistil mechanismus pro prosazování zásady „znečišťovatel platí“ a posílení s tím související kapaci -
ty, ale vnitrostátní orgány tento mechanismus zatím nezačaly uplatňovat. V rámci stejného projektu proběhla 
příprava na zavedení sazeb zajišťujících udržitelnost čističek odpadních vod, ale v zemi stále chybí regulační 
orgán, který by tyto sazby prosazoval. Projekt nepřinesl do doby auditu žádný udržitelný dopad.
23 Připomínky 
Překážky pokroku k posílení správní kapacity
41 
Komise neměla celkovou strategii podpory na posílení správní kapacity v zemi 
a kontrolované projekty nevycházely vždy z jednotného, soudržného a koordino -
vaného přístupu. Některé projekty nenavazovaly na předchozí pomoc ve stejném 
odvětví ani po nich nenásledovala další podpora. Nejednou to bylo dáno tím, 
že Komise má na široké spektrum politik EU, které se v zemi realizují, k dispozici 
jen omezené prostředky. Jednotlivé projekty byly navíc často velmi ambiciózní 
a měly řadu cílů.
42 
Dosažení cílů podpory NPP bránila také skutečnost, že tato podpora nebyla 
dostatečně operativní, flexibilní a zacílená. Dopad kontrolovaných projektů byl 
například často slabší proto, že od stanovení potřeby získat podporu do dosaže -
ní výsledků uplynuly čtyři roky nebo více let. V některých případech se potřeby 
změnily ještě před tím, než bylo výsledků dosaženo. Částečně to bylo způsobeno 
zdlouhavým procesem uvolňování prostředků NPP . Dále se na tom podílela sku -
tečnost, že ne vždy byly vybrané projekty dostatečně propracované, což snižova -
lo efektivnost jejich provádění.
43 
V rámci NPP I Komise neměla k dispozici fondy, které by mohla rychle uvolnit na 
řešení vznikajících problémů. Příklad toho, jak lze takové zdroje využít, se ukázal 
během nedávné politické krize. Komise v krátké době a za výjimečných okol -
ností úspěšně uvolnila finanční prostředky na to, aby poskytla flexibilní, cílenou 
a urychlenou odbornou pomoc na podporu naléhavých a citlivých politických 
priorit.
24 Připomínky 
44 
Přetrvávající překážky zlepšení správní kapacity v zemi znamenaly, že cílů 
předvstupní podpory nebylo vždy dosaženo. Velkým problémem byla nedosta -
tečná vůle vysokých politických představitelů a odhodlání vnitrostátních orgánů 
podporovat projekty NPP . Na politické úrovni například nadále existuje neochota 
ke krokům vedoucím k vytvoření veřejné správy, která bude nezávislá, silná a re -
prezentativní (viz rámeček 4 ).Rámeček 4Neochota k budování veřejné správy, která bude nezávislá, silná a reprezentativní
S podporou Komise byl v únoru 2015 zaveden nový vnitrostátní právní rámec pro profesionální veřejnou služ -
bu. Záměrem nové právní úpravy bylo zajistit, aby byl proces najímání zaměstnanců veřejné správy založen 
na zásluhách a rovném zacházení. Přestože má nová úprava stále určité nedostatky, představuje hlavní krok 
směrem k vytvoření silné, nezávislé a profesionální státní služby. Dva dny před tím, než daný zákon vstoupil 
v platnost, parlament přijal zákon nový o přeměně dočasných pozic na stálé. Tento zákon obchází zásadu na -
jímání zaměstnanců podle zásluh a umožnil tisícům dočasných zaměstnanců stát se stálými státními úředníky 
bez otevřené soutěže.
V rámci projektu 7 bylo vyškoleno 600 administrativních pracovníků, kteří patřili mezi 2 400 zaměstnanců, jež 
vnitrostátní orgány najaly z nevětšinových společenství32 po přijetí ochridské rámcové dohody33 o vyváženém 
zastoupení. Přestože tito lidé dostávali plat, neměli aktivní zaměstnání. Cílem školení bylo zvýšit pravděpo -
dobnost, že účastníci dostanou nabídku na pracovní umístění. V době auditu většina pracovníků, kteří byli 
v rámci daného projektu vyškoleni, stále dostávala plat, aniž by však byli aktivně zaměstnáni. Cíl dosáhnout 
vyváženého zastoupení ve veřejné správě nebyl splněn.
32 Etničtí Albánci, Srbové, Turci, Romové apod.
33 Ochridská rámcová dohoda byla mírová dohoda podepsaná mezi vládou a zástupci společenství etnických Albánců13. srpna 2001. Tato dohoda 
ukončila ozbrojený konflikt mezi Národní osvobozeneckou armádou etnických Albánců a státními ozbrojenými složkami a položila základy ke 
zlepšení práv etnických Albánců.
25 Připomínky 
Část II – decentralizované řízení jako způsob budování 
kapacit
45 
Zkoumali jsme zavedení decentralizovaného řízení v rámci NPP I a to, jak Komi -
se vyřešila problémy, které v souvislosti s uplatňováním tohoto způsobu řízení 
vznikly. Dále jsme zjišťovali, zda využívání decentralizovaného řízení ze strany 
Komise posílilo správní kapacitu.
Země nebyla připravena na decentralizované řízení takového 
objemu prostředků NPP a složitost s tím spojenou
46 
Bývalá jugoslávská republika Makedonie v roce 2008 požádala Komisi, aby řízení 
prostředků NPP decentralizovala na vnitrostátní orgány34. Do roku 2010 tak z cel -
kové přidělené částky z NPP I odpovídala za přidělování a plnění 470 milionů EUR 
(76 %), přičemž Komise u těchto částek prováděla kontroly ex ante  nebo ex post  
ze strany Komise. Od vnitrostátních orgánů se vyžadovalo, aby nastavily provozní 
struktury pro řízení decentralizovaných prostředků NPP .
47 
Proces decentralizace proběhl v souladu s regulačními požadavky. Od Komise se 
však nepožadovalo, aby posoudila, zda vnitrostátní orgány byly na decentralizo -
vané řízení takového objemu prostředků NPP a náročnost s tím spojenou připra -
veny. Aby decentralizované řízení fungovalo účinně, je nutné míst dostatečnou 
kapacitu provozních struktur.
48 
Brzy po té, co začala decentralizace, nebyly vnitrostátní orgány schopny dodržet 
termíny, dokdy měly Komisi předložit smluvní dokumentaci ke kontrole ex ante . 
Často to bylo způsobeno tím, že předložená dokumentace nebyla vypracována 
v dostatečné kvalitě, a musela jim být vrácena. To byl případ třetiny všech těchto 
dokumentů v roce 2014. Tempo uzavírání smluv se zpomalilo. Do konce roku 2014 
byly v rámci NPP I v důsledku zpoždění zrušeny prostředky na závazky35 ve výši 
70 milionů EUR (11 % prostředků NPP , které byly zemi přidělených) a stále zbývalo 
přidělit 244 milionů EUR (asi 40 % celkové částky). Řada projektů, jejichž cílem 
bylo financovat klíčové reformy, se v důsledku rušení prostředků nerealizovala. 
Pro rok 2010 bylo například vyčleněno 33 milionů EUR, avšak zrušení 12 z 31 pro -
jektů předložených k financování znamenalo, že 10 milionů EUR (33 %) nemohlo 
být pro financování vnitrostátní reformy využito.34 Viz články 11 a 14 nařízení (ES) 
č. 718/2007.
35 Komise ruší prostředky 
přidělené na projekt tehdy, 
když se nevyužijí do 
stanoveného data. Příslušný 
projekt už nemůže s těmito 
prostředky počítat.
26 Připomínky 
49 
Podle Komise byl důvodem těchto zpoždění vysoce centralizovaný rozhodovací 
proces, který brzdí přijímání rozhodnutí včas, nedostatek materiálových zdrojů 
i patřičně kvalifikovaného personálu, obvinění z politického vměšování do zadá -
vání veřejných zakázek a špatná interinstitucionální spolupráce. Komise upozor -
nila na nedostatky tohoto typu v ostatních oblastech veřejné správy ještě před 
decentralizací řízení. Kdyby těmto slabinám veřejné správy zjištěným již dříve 
věnovala větší pozornost, možná by dospěla k závěru, že rozhodnutí decentrali -
zovat řízení mělo být v mezích stanovených příslušných nařízením odloženo na 
později nebo že se mělo týkat jen malé části prostředků NPP .
Komise podnikla určité kroky, ale další rušení prostředků je 
pravděpodobné
50 
Komise na základě předchozích zkušeností s ostatními zeměmi v procesu roz -
šíření EU očekávala, že první léta decentralizovaného řízení budou obdobím 
získávání poznatků a předávání znalostí. Pomáhala zemi řešit příčiny zpoždění 
v uzavírání smluv o poskytnutí finančních prostředků NPP a v jejich plnění. Přesto 
se v letech 2015, 2016 a 2017 předpokládá další výrazné rušení prostředků NPP I.
51 
V roce 2015 Komise podnikla opatření na zlepšení situace s prostředky NPP I, 
např. tím, že znovu centralizovala řízení některých projektů a snížením počtu 
kontrol ex ante  urychlila proces uzavírání smluv. V případě NPP II Komise v sou -
časné době zvažuje optimální míru decentralizace a chce být selektivnější, pokud 
jde o typy projektů, které budou v rámci decentralizace řídit vnitrostátní orgány.
Decentralizace řízení se mohla využít více jako nástroj 
budování kapacit veřejné správy
52 
Účelem decentralizace řízení v roce 2010 bylo připravit zemi na řízení struktu -
rálních a zemědělských fondů EU v budoucnu. Pozornost se proto zaměřila na 
vytvoření struktur pro decentralizované řízení a na zlepšení kapacity administra -
tivních pracovníků tyto struktury provozovat.
27 Připomínky 
53 
Decentralizované řízení vyžadovalo jak od státu, tak od Komise výrazné investice 
zdrojů. Na práci v provozních strukturách bylo například vyčleněno 436 adminis -
trativních pracovníků s ročními mzdovými náklady 4,7 milionu EUR (údaje z roku 
2014). Jak Komise, tak vnitrostátní subjekty pořádaly školení v oblasti zřízení 
provozních struktur a plánování, uzavírání smluv a provádění projektů NPP .
54 
Decentralizované řízení posílilo kapacitu provozních struktur. Vnitřní kontrola je 
silná a provozní rozhodnutí se zpravidla přijímají na náležité úrovni a méně než 
v jiných oblastech veřejné správy při tom dochází k politickému ovlivňování. Přís -
né kontroly ex ante  ze strany delegace EU poskytly další příležitost „učit se pra -
xí“36. Provozní struktury se z hlediska správní kapacity staly tzv. centry excelence.
55 
Posílení správní kapacity sice nefigurovalo mezi cíli decentralizovaného řízení, 
avšak Komise mohla více zúročit získané zkušenosti k tomu, aby podpořila vnit -
rostátní orgány v předávání znalostí ostatním orgánům veřejné správy, například 
prostřednictvím „učení se praxí“. Provozní struktury pro decentralizované řízení 
byly považovány za organizace, které existují paralelně s ostatními subjekty 
veřejné správy, ne-li zcela odděleně. Nebyly například zahrnuty do vnitrostátní 
strategie pro reformu veřejné správy 2010–2015. Při kontrole vzorku projektů 
jsme zjistili, že souhrnné znalosti a zkušenosti provozních struktur se předávaly 
zbývající části veřejné správy jen málo. Proto zkušenost s decentralizovaným říze -
ním příliš nepřispěla k celkovému zlepšení ve správní kapacitě země.36 Kontroly ex ante  jsou v této fázi 
nezbytnou součástí 
decentralizovaného řízení na 
ochranu finančních zájmů EU.
28 Připomínky 
Část III – Přispění politického dialogu k posílení 
správní kapacity
56 
Zjišťovali jsme, jak byly k posílení správní kapacity využity hlavní struktury, které 
vznikly v rámci dohody o stabilizaci a přidružení pro potřeby politického dialogu 
mezi Komisí a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie. Dále jsme zkoumali, 
nakolik k tomuto posílení přispěl politický dialog, který probíhal mimo tyto for -
mální struktury prostřednictvím alternativních mechanismů, jež vznikly během 
kontrolovaného období, aby suplovaly rámec pro dialog, který by jinak poskytla 
přístupová jednání.
Přestože byl politický dialog dobře organizován, výrazněji 
nepřispěl k celkovému posílení správní kapacity
57 
Hlavní struktury pro politický dialog byly zřízeny dohodou o stabilizaci a přidru -
žení. Jedná se o Radu stabilizace a přidružení, Výbor pro stabilizaci a přidružení, 
sedm podvýborů a zvláštní skupinu pro reformu veřejné správy. Při pravidelných 
setkáních na těchto fórech představitelé Komise a státu projednávali potřebu 
pokročit s reformou a také otázku nedostatečné kapacity země.
58 
Na nejvyšší úrovni se v Radě stabilizace a přidružení37 vede dialog o pokroku 
při plnění politických a ekonomických kritérií pro přistoupení k EU (kodaňská 
kritéria) a o finanční spolupráci. Během kontrolovaného období se diskuse často 
soustředila na potřebu vyřešit přetrvávající překážky v posilování správní kapaci -
ty. Mezi klíčové oblasti v této souvislosti patřily:
a) potřeba zlepšit a lépe prosazovat politiku, aby bylo dosaženo konkrétnějších 
výsledků v boji proti korupci;
b) potřeba dodržovat a rozvíjet nezávislost veřejné správy;
c) potřeba uplatňovat zásadu transparentnosti, zásluhovosti a vyváženého 
zastoupení na všech úrovních v zemi.37 Těchto jednání se účastní 
Vysoká představitelka Unie 
pro zahraniční věci 
a bezpečnostní politiku / 
místopředsedkyně Komise 
(nebo její zástupce), komisař 
pro evropskou politiku 
sousedství a jednání 
o rozšíření a ministři nebo 
státní tajemníci daného státu.
29 Připomínky 
59 
Představitelé Komise a země projednávali nedostatky ve správní kapacitě také 
na ročních zasedáních podvýborů pro stabilizaci a přidružení a zvláštní skupiny 
pro reformu veřejné správy. Přestože diskuze ve všech zmíněných strukturách pro 
politický dialog v rámci dohody o stabilizaci a přidružení získaly v kontrolovaném 
období na intenzitě, problémy zůstaly stejné.
60 
Struktury pro politický dialog zřízené v rámci dohody o stabilizaci a přidružení 
byly sice vhodné pro přístupový proces, dokud probíhal podle plánu, avšak bě -
hem kontrolovaného období úspěšně nepřispěly k posílení správní kapacity. Čás -
tečně to bylo dáno tím, že vnitrostátním orgánům chyběla politická vůle učinit 
pokrok. Jelikož navíc přístupový proces formálně nepokračoval, Komise neměla 
potenciální páku, jak je k posílení správní kapacity motivovat. Například rámec 
pro přístupová jednání zpravidla zahrnuje screening v každé oblasti politiky (bu -
doucí kapitole pro jednání), jehož účelem je určit, nakolik je země v dané oblasti 
připravena na členství. Na základě tohoto screeningu Komise může doporučit, 
aby některé podmínky („kritéria pro zahájení jednání, průběžná kritéria a krité -
ria pro uzavření jednání“) byly splněny ještě před tím, než bude možné každou 
kapitolu otevřít pro jednání nebo ji uzavřít. Takováto struktura v současné době 
v zemi neexistuje.
Další mechanismy dialogu se na potřebu posílit správní 
kapacitu zaměřovaly, ale odstranit překážky se nepodařilo
61 
Komise soustavně vede s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie dvoustran -
ný dialog o konkrétních tématech, která jsou pro zemi relevantní. Administrativní 
pracovníci na ministerstvech a v Komisi si pravidelně vyměňují názory na celou 
řadu otázek. Země tak má příležitost seznámit se s metodikami EU a důkladně 
porozumět politice EU týkající se rozšíření; v některých citlivých oblastech bylo 
dosaženo určitého pokroku. Komise například pomohla vypracovat a spravovat 
záznamy o korupčních případech. Díky tomu se zvýšil počet informací o obvině -
ních z korupce, jimiž se vnitrostátní orgány zabývají. Tyto záznamy však neobsa -
hují informace o obviněních, která zůstávají neřešena.
30 Připomínky 
62 
Přístup Komise k podpoře zemí, které jsou součástí procesu rozšíření, se změnil 
v roce 2014, kdy odpovědnost za dialog v této oblasti převzalo GŘ pro sousedství 
a rozšíření. Ve většině oblastí politiky již země nejedná s příslušným generálními 
ředitelstvími Komise, ale s odbornými odvětvovými středisky, která byla vytvo -
řena v návaznosti na reorganizaci GŘ pro sousedství a rozšíření v roce 2015. Další 
změnou je, že decentralizované řízení v odvětví dopravy a životního prostředí 
v rámci NPP II již nespadá pod GŘ pro regionální a městskou politiku38. Některé 
oblasti veřejné správy jsou tím znepokojeny, protože mají pocit, že přišly o vý -
znamný zdroj podpory pro posílení správní kapacity země.
63 
Vzhledem k neexistenci rámce daného přístupovými jednáními (viz bod 50) 
země se dynamika reformy v řadě důležitých oblastí zpomalila. Komise na to 
reagovala snahou nalézt alternativní způsoby, jak rozvíjet politický dialog. V roce 
2012 zavedla dialog na vysoké úrovni o otázce přistoupení na překlenutí doby 
do zahájení jednání. Tento dialog se soustředil na cíle dohodnuté mezi komisa -
řem pro evropskou politiku sousedství a jednání o rozšíření a premiérem39. Týkal 
se podobných otázek, jimiž se zabývaly struktury v rámci dohody o stabilizaci 
a přidružení, včetně potřeby posílit správní kapacitu a odstranit překážky pro 
provádění reformy. Dialog probíhal na úrovni vysokých politických představitelů 
a odborníků. Po obviněních z podvodu v legislativních volbách v roce 2012 hlavní 
opoziční strana bojkotovala parlament více než dva roky. V důsledku toho byl dia -
log na politické úrovni přerušen od roku 2013 do roku 2015, přestože k určitému 
posunu v technických záležitostech došlo.
64 
S vědomím, že je potřeba směřovat kupředu i bez rámce pro dialog, Komise 
v roce 2013 uvedla, že „na výzvu Evropské rady“ je připravena zahájit přípravné 
práce pro „analytickou prověrku acquis  EU počínaje kapitolami, které se týkají 
soudnictví a základních práv, spravedlnosti, svobody bezpečnosti“40. Rada na tuto 
nabídku nereagovala.38 GŘ pro regionální a městskou 
politiku se této role opět ujme, 
až se bude mít za to, že země 
je blíže k přistoupení.
39 K projednávaným oblastem 
patří ty, které spadají do 
tohoto auditu: právní stát 
(včetně politiky v oblasti 
korupce) a základní práva, 
volební reforma, mezietnické 
vztahy, reforma veřejné správy 
(včetně řízení lidských zdrojů, 
správních postupů 
a decentralizace) a správa 
ekonomických záležitostí 
(včetně řízení veřejných 
financí).
40 COM(2013) 700 final, Strategie 
rozšíření a hlavní výzvy na 
období 2013–2014.
31 Připomínky 
65 
Poté, co byly v roce 2015 zveřejněny odposlechy oficiálních telefonických roz -
hovorů, které poukazují na účast členů vlády ve volebních podvodech a dalších 
korupčních aktivitách, Komise prosazovala návrat k jednacímu stolu s cílem 
předejít dalšímu zhoršení situace. Během roku 2015 intenzivně jednala s politic -
kou reprezentací země, jak vyřešit současnou domácí krizi, což vedlo k uzavření 
pržinské dohody mezi hlavními politickými stranami, zprostředkované EU. Komise 
také předložila dokument „Naléhavé reformní priority“ zaměřený na systémové 
otázky (viz bod 9) v klíčových oblastech, jako je právní stát, soudnictví, odpoliti -
zování veřejné správy a svoboda projevu.
66 
Zapojení Komise do řešení současné krize jí poskytuje příležitost přimět vládu 
k tomu, aby se zavázala vyřešit dlouhodobé překážky pro posílení správní kapaci -
ty v zemi.
32
 Závěry a doporučení
67 
Dospěli jsme k závěru, že během kontrolovaného období došlo v oblasti posílení 
správní kapacity v klíčových oblastech jen k malému pokroku. U řady kontrolo -
vaných projektů Komise ve složitém kontextu dostatečně nezajistila, aby tyto 
projekty účinně přispěly k posílení správní kapacity.
68 
Všechny kontrolované projekty v oblasti reformy veřejné správy zahrnovaly čin -
nosti k posílení správní kapacity, ale řadu nedostatků se jim nepodařilo dostateč -
ně vyřešit. Na některé klíčové oblasti, kde již existovala dobrá legislativa (např. 
vnitřní kontrola a rozvoj profesionální a nezávislé státní služby), se v kontrolova -
ném období poskytovalo v rámci NPP jen málo pomoci a se zaváděním příslušné 
legislativy se nijak výrazně nepokročilo. V jiných klíčových oblastech (např. boj 
proti korupci nebo zadávání veřejných zakázek) měly projekty NPP vzhledem 
k absenci aktivní podpory ze strany vnitrostátních orgánů malý dopad (viz body 
23–33).
Doporučení 1  
Konkrétní podpora na stanovené priority
Komise by měla soustředit svou pomoc na posílení správní kapacity podle 
stanovených priorit, které zohledňují výrazné nedostatky v klíčových oblastech. 
Příklady oblastí, které je podle našich auditních zjištění potřeba zlepšit:
i) efektivnost systému zadávání veřejných zakázek, například dalším rozvíjením 
elektronického zadávání zakázek;
ii) transparentnost veřejných výdajů, např. zlepšením dostupnosti a kvality 
informací o nahlášených korupčních případech, umožňující dohled ze strany 
občanské společnosti a širší veřejnosti,
iii) vnitřní kontrola, například zvyšováním trvalých i odborných znalostí interních 
auditorů.
69 
V odvětví životního prostředí a zejména dopravy se jen málo projektů zaměřova -
lo na budování kapacit s cílem zlepšit harmonizaci s  acquis  EU. U jiných projektů 
se sice usilovalo o zvýšení správní kapacity formou „učení se praxí“, avšak nebyly 
v nich zahrnuty činnosti jednoznačně směřující ke splnění tohoto cíle (viz body 
34–36).
33 Závěry a doporučení 
Doporučení 2  
Intenzivnější úsilí na posílení kapacity
V odvětví dopravy a životního prostředí by Komise měla:
i) zintenzivnit úsilí na posílení správní kapacity, pokud jde o uzavírání smluv, 
provádění a řízení projektů, například poskytováním individualizovaného 
školení pro veřejné zadavatele, větší podporou „učení se praxí“ a zajištěním 
širšího přístupu k nástroji JASPERS;
ii) získat od vnitrostátních orgánů pevný závazek harmonizovat vnitrostátní 
legislativu s právními předpisy EU a posílit vazbu mezi budováním kapacit 
a podporou EU.
70 
Projekty, které jsme kontrolovali, byly zpravidla dobře řízeny, ale výsledků bylo 
často dosaženo jen částečně nebo chyběla odpovídající návazná opatření. Větši -
na projektů přinesla plánované výstupy, ale ty se často plně nevyužívaly. Projekty 
měly často jen omezený dopad a ne vždy byly udržitelné. Dopad byl menší také 
proto, že projekty byly ambiciózní a orientované na příliš širokou škálu priorit (viz 
body 37–40).
Doporučení 3  
Lepší návaznost na výstupy a udržitelnost dopadů
Komise by měla v rámci politiky lépe využívat nástroje k posílení závazku vnit -
rostátních orgánů provádět reformy, včetně delší a aktivní návaznosti výstupy 
a dopady. Toto by měly pečlivě sledovat monitorovací výbory NPP .
71 
Kontrolované projekty ne vždy vycházely z jednotného, soudržného a koordino -
vaného přístupu k posílení správní kapacity. Některé projekty nenavazovaly na 
předchozí pomoc ve stejném odvětví ani po nich nenásledovala další podpora. 
Od stanovení potřeby získat podporu často trvalo čtyři roky nebo i více let, než 
projekt dosáhl výsledků (viz body 41–44).
34 Závěry a doporučení 
Doporučení 4  
Lépe zacílená pomoc
Projekty NPP by na sebe měly postupně navazovat a měly by vycházet z jednot -
ného přístupu. Při plánování projektů by Komise měla:
i) lépe určovat priority v jednotlivých krocích, které na sebe navazují, a násled -
ně je promítnout do svého plánování a provádění prostředků NPP;
ii) přidělovat více prostředků z NPP na rychlou, flexibilní a cílenou podporu 
určenou pro naléhavé a citlivé oblasti politiky a  acquis .
72 
Decentralizované řízení prostředků NPP umožnilo přenos znalostí, což bylo cen -
né. Nicméně pokud by decentralizace probíhala pozvolněji, ubylo by zpoždění 
i případů rušení prostředků. Posílení správní kapacity sice nefigurovalo mezi cíli 
decentralizovaného řízení, avšak vnitrostátní orgány mohly více zúročit získané 
zkušenosti k tomu, aby přispěly k celkovému zlepšení ve správní kapacitě veřejné 
správy (viz body 46–55).
Doporučení 5  
Více využívat decentralizované řízení k posílení kapacity
Komise by měla využívat decentralizované řízení selektivněji s ohledem na objem 
prostředků a složitost a citlivost projektů, které by měly být takto řízeny. Jakmile 
budou k dispozici v provozních strukturách vzniklých za účelem decentralizova -
ného řízení příklady osvědčených postupů, měla by Komise vnitrostátní orgány 
podpořit v tom, aby tyto postupy rozšířily i do dalších oblastí veřejné správy, aby 
se tak například podpořilo přenesení rozhodování na příslušnou správní úroveň 
a posílil systém vnitřní kontroly.
73 
Mechanismus pro politický dialog byl pro podpoření vnitrostátní reformy vhodný, 
ale nijak výrazněji nepřispěl k posílení celkové správní kapacity v kontrolovaném 
období. Příčinou bylo, že v zemi chyběla politická vůle k odstranění některých 
překážek reformy, a omezené možnosti Komise, jak motivovat k realizaci změn, 
zejména v citlivých oblastech, protože chyběl rámec pro dialog, který dávají 
přístupová jednání. Komise se během roku 2015 nadále úzce podílela na zpro -
středkování politické dohody k překonání politické krize v zemi. To dává Komisi 
příležitost oživit dynamiku reformy (viz body 57–66).
35 Závěry a doporučení 
Doporučení 6  
Využití politického dialogu tak, aby se zajistil závazek posílit 
správní kapacitu
V kontextu obnovené příležitosti k posílení správní kapacity pro úspěšnější pro -
vádění reformy by Komise měla využít politický dialog k tomu, aby:
i) zabezpečila rozhodný závazek posílit schopnost řešit případy korupce a zlep -
šit transparentnost;
ii) vyžadovat, aby země dále využívala záznamy o korupčních případech, aby 
se tak staly směrodatným nástrojem pro posuzování pokroku v boji proti 
korupci;
iii) zvýšila důraz na monitorování výsledků s cílem zvrátit zpomalování reformy 
veřejné správy, včetně zavedení legislativy v takových oblastech, jako je zadá -
vání veřejných zakázek a vnitřní finanční kontrola ve veřejné správě;
iv) dohodla cíle a termíny pro strukturovaný přístup k řešení překážek v oblasti 
posílení správní kapacity s cílem zavést klíčové části acquis .
Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 1. března 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

36
 Přílohy
Základní data ve vztazích s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie
1999 • 26. května – proces stabilizace a přidružení pro země jihovýchodní Evropy
2000 • 24. ledna – Rada přijímá směrnice pro jednání o dohodě o stabilizaci a přidružení 
2001 • 9. dubna – podpis dohody o stabilizaci a přidružení, první v regionu
2003• 21. června – na summitu EU a západního Balkánu v Soluni Evropská unie zopakovala svou podporu pro evropskou budoucnost zemí 
západního Balkánu 
2004• 22. března – Bývalá jugoslávská republika Makedonie požádala o členství v EU 
• 1. dubna – dohoda o stabilizaci a přidružení vstupuje v platnost
2005 • 16. prosince – Rada na doporučení Komise uděluje zemi status kandidátské země 
2007 • 30. října – podpis rámcové dohody o NPP a dohody o financování v rámci národního programu NPP pro rok 2007 
2008 • 1. ledna – v platnost vstoupila dohoda o zjednodušení vízového režimu a readmisní dohoda
2009• 7. října – Komise doporučuje postoupit do druhé fáze procesu stabilizace a přidružení 
• 14. října – Komise doporučuje zahájit jednání o přistoupení 
• 8. prosince – závěry Rady pro obecné záležitosti; o prvním doporučení Komise zahájit jednání o přistoupení nebylo přijato žádné 
rozhodnutí
• 19. prosince – uděleno povolení k bezvízovému vstupu do schengenského prostoru 
2010• 9. listopadu – Komise doporučuje zahájit jednání o přistoupení
• 14. prosince – závěry Rady pro obecné záležitosti; o doporučení Komise zahájit jednání nebylo přijato žádné rozhodnutí 
2011• 12. října – Komise doporučuje zahájit jednání o přistoupení
• 5. prosince – závěry Rady pro obecné záležitosti; o doporučení Komise zahájit jednání nebylo přijato žádné rozhodnutí
2012• 15. března – Komisař Füle zahajuje za Komisi dialog na vysoké úrovni o otázce přistoupení 
• 7. května a 17. září – Komisař Füle se účastní plenárních zasedání v rámci dialogu na vysoké úrovni o otázce přistoupení 
• 10. října – Komise doporučuje zahájit jednání o přistoupení
• 11. prosince – závěry Rady pro obecné záležitosti; o doporučení Komise zahájit jednání nebylo přijato žádné rozhodnutí 
• 24. prosince – během ostré parlamentní debaty o rozpočtu na rok 2014 předseda parlamentu nařizuje vyvést z budovy opoziční poslance 
a všechny novináře; hlavní opoziční strana zahajuje bojkot zasedání parlamentu
2013• 16. října – Komise doporučuje zahájit jednání o přistoupení
• 17. prosince – závěry Rady pro obecné záležitosti; o příznivém doporučení Komise nebylo přijato žádné rozhodnutí 
2014• 8. října – Komise uvádí, že země „i nadále dostatečně splňuje“ kritéria pro členství v EU a již šestým rokem doporučuje zahájit přístupová 
jednání 
• 16. prosince – závěry Rady pro obecné záležitosti; o šestém doporučení Komise zahájit jednání o přistoupení nebylo přijato žádné 
rozhodnutí Příloha  I
37 Přílohy 
2015• 31. ledna – státní zástupce obvinil opozičního vůdce ze „spiknutí se zahraničními zpravodajskými službami s cílem svrhnout vládu“; EU 
vyjadřuje znepokojení nad zhoršením politického dialogu v zemi a vyzývá k nezávislému a transparentnímu prošetření věci 
• 10. ledna – vůdce opozice začíná zveřejňovat odposlechy a tvrdí, že vláda nelegálně sledovala až 20 000 občanů 
• 18. února – Komisař Hahn při návštěvě Skopje rovněž vyjadřuje hluboké znepokojení nad informacemi o sledování tisíců občanů a volá po 
řádném prošetření této záležitosti 
• 21. dubna – Rada pro obecné záležitosti vyjadřuje značné znepokojení nad zhoršením situace v zemi a naléhavě vybízí politickou repre -
zentaci k urychlenému vyřešení situace 
• 9.–10. května – při střetech ve městě Kumanovo na severu země zemřelo osm policistů a 14 údajných členů ozbrojené skupiny etnických 
Albánců 
• 2. června – komisař Hahn se setkává s předsedy čtyř hlavních politických stran k podpisu pržinské dohody 
• 22. a 23. června – Rada EU pro zahraniční věci a obecné záležitosti vyzývá všechny strany k dodržení dohody z 2. června a k realizaci 
doporučení Komise 
• 15. července – dohoda o protokolu o plnění pržinské dohody. K hlavním bodům patří návrat opoziční strany do parlamentu 1. září, 
ustavení technokratické vlády od 15. ledna a parlamentní volby 24. dubna 2016.
• 15. září – jmenování zvláštního žalobce pro vyšetřování záležitostí spojených s odposlechy 
• 18. září – komisař Hahn se ve Skopje účastní plenárního zasedání v rámci dialogu na vysoké úrovni o otázce přistoupení
• 2. října – premiér Gruevski znovu potvrzuje, že prioritou země je členství v EU a NATO a vyřešení dlouhotrvajícího sporu o název země
• 5. listopadu – Komise uvádí, že je připravena znovu doporučit zahájení přístupových jednání. Doporučení je však podmíněno tím, že bude 
nadále prováděna politická dohoda z přelomu června a července a bude zaznamenán podstatný pokrok v provádění naléhavých priorit v 
oblasti reforem. 
Zdroj:  Evropská komise.Příloha  I
38 Přílohy 
Kontrolované projekty
Projekt č. 
(v textu)Název projektu Smlouva č.Smluvní částka
(EUR)
Veřejné zakázky
1. Podpora na zadávání veřejných zakázek 260 -590 986 442
2. Podpora zlepšení správy a řízení 253-091 + 296 -87410 204 081
3 061 225
3.Program na podporu zlepšování správních a řídicích procesů (SIGMA), dílčí program pro 
posílení institucionální kapacity v regionu NPP 319-423 10 000 000
4. Školení v oblasti zadávání veřejných zakázek na západním Balkáně a v Turecku 248-580 3 962 000
Korupce
5.Podpora vypracování návazného strategického dokumentu a souvisejících akčních plánů pro 
prevenci a potírání korupce a střetu zájmů 252-831 165 968
6. Výměna osvědčených postupů EU v oblasti protikorupčního monitorování na místní úrovni 10-39880 138 500
Iniciativa v oblasti budování kapacit
7.Technická podpora určená ministerstvu pro informační společnost a správu a zlepšení 
provádění národního systému pro koordinaci odborné přípravy 10-14592 1 095 000
8. Provoz institutu ReSPA a organizace jeho činností 256 -128 2 400 000
9. Provoz institutu ReSPA a organizace jeho činností 331-241 3 500 000
10.Technická pomoc na opatření na odbornou přípravu a podporu v rámci NPP pro Bývalou 
jugoslávskou republiku Makedonie v rámci nařízení o NPP z roku 2007240-984 969 000
11. Posílení kapacity institucí řídit a provádět operační programy 260 -772 1 599 710
Doprava
12. Posílení správní a provozní kapacity Státního dopravního inspektorátu 09-42802 732 750
13.Dohled nad zbývajícím propojením podél koridoru X na dálničním úseku Demir 
Kapija-Smokvica 09-24859 /1 8 977 500
14.Příprava podrobného plánu a zadávací dokumentace pro výstavbu nového železničního 
úseku z Kičeva na hranici s Albánií v rámci koridoru VIII a zadávací dokumentace pro dohled 
nad výstavbou v zemi, která je příjemcem prostředků11-28412 /1 7 752 425
Životní prostředí
15.Posílení správních kapacit na centrální a místní úrovni pro provádění a prosazování legislati -
vy v oblasti nakládání s odpady244-793 1 297 150
16.Posílení kapacit na centrální a místní úrovni pro environmentální řízení v oblasti kvality 
ovzduší 245-323 1 000 000
17. Technická pomoc pro vypracování národní studie v oblasti sazeb vodného a stočného 10-10139 /1 785 000
Zdroj:  Převzato z databáze Evropská komise.Příloha  II
39 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
V
Cílem investic do infrastruktury v oblasti životního prostředí a dopravy v rámci NPP I bylo posílení správní kapacity 
prostřednictvím projektů typu „učení se praxí“. To znamená, že země nepřímo rozvíjí know-how pro zadávání veřej -
ných zakázek v těchto odvětvích v souladu s právním rámcem strukturálních fondů.
VI
Komise uznává, že systém decentralizovaného provádění (DIS) mohl zpomalit proces stanovování potřeb a dosaho -
vání výsledků, ráda by však zdůraznila, že plánování a provádění programů finanční pomoci a měření výsledků je 
postupný a složitý proces, který bez ohledu na druh projektů nebo způsob řízení obecně trvá několik let.
VII
Cílem systému DIS bylo vytvořit fungující systém pro decentralizované řízení finančních prostředků EU. Vnitro -
státní orgány mohly být motivovány k tomu, aby jej používaly jako osvědčený postup v celé veřejné správě. Bývalá 
jugoslávská republika Makedonie v současnosti připravuje komplexní program reforem řízení veřejných financí, 
který bude založen na komplexní diagnostice subsystémů řízení veřejných financí a měl by zvýšit kapacitu celé 
veřejné správy v této oblasti.
Úvod
12
Komise s touto prezentací oblastí výdajů souhlasí. Komise by ráda uvedla následující doplňující informace. Podle 
nařízení NPP I se pomoc programuje a provádí v rámci těchto složek:
1. pomoc při transformaci a budování institucí – složka se týká všech odvětví;
2. přeshraniční spolupráce – složka se týká odvětví územní spolupráce;
3. regionální rozvoj – složka se týká odvětví životního prostředí a dopravy;
4. rozvoj lidských zdrojů – složka se týká odvětví vzdělávání, zaměstnanosti a sociální politiky;
5. rozvoj venkova – složka se týká odvětví zemědělství.
Poslední tři složky se vztahovaly na projekty typově odpovídající strukturálním fondům a byly přístupné pouze kan -
didátským zemím, které byly zmocněny k řízení finančních prostředků decentralizovaným způsobem.
Odpovědi Komise 40
13
Podpora z NPP I pro projekty typově odpovídající strukturálním fondům, například pro investice do životního pro -
středí a dopravy, byla pro zemi právně možná pouze v rámci systému DIS. V rámci decentralizovaného řízení jsou 
přidělené prostředky řízeny prostřednictvím zvláštních struktur v rámci veřejné správy dané země, které jsou zvlášť 
k tomuto účelu akreditovány.
Připomínky
27
Vzhledem k absenci rámce pro jednání využívá Komise dostupných nástrojů na podporu budování kapacit v této 
oblasti. Země v roce 2015 přijala akční plán, který stanoví konkrétní opatření a termíny a určil odpovědnost v řadě 
prioritních oblastí včetně boje proti korupci. Pokrok při provádění tohoto akčního plánu Komise pravidelně sle -
duje a řeší jej na nejvyšší úrovni. Komise se touto oblastí zabývá ve své zprávě o pokroku a v naléhavých prioritách 
v oblasti reforem. Kromě toho se boji proti korupci věnuje zvláštní pozornost v rámci akčního plánu naléhavých 
priorit v oblasti reforem, který země vypracovala a kde jsou stanoveny jasné cíle a lhůty. Boj proti korupci je také 
tématem dialogu o přistoupení na vysoké úrovni, kde jsou opět stanoveny cíle a lhůty pro řešení tohoto problému. 
Úspěšné dosažení všech stanovených cílů v konečném důsledku závisí na vnitrostátních orgánech, které musí 
v tomto ohledu prokázat nezbytnou politickou vůli.
29
Komise má jasnou strategii, jak poskytovat podporu OOS, která je uvedena ve sdělení Komise (COM(2012) 492 ze 
dne 12. září 2012) a v „pokynech týkajících se podpory občanské společnosti v zemích procesu rozšíření ze strany EU 
v období 2014–2020“, a vede s nimi intenzivní dialog ve všech klíčových odvětvích včetně boje proti korupci. Komise 
neustále zkoumá nové inovativní způsoby podpory OOS.
Rámeček 2 První odrážka
Pokud jde o projekt 7, země dne 14. února 2014 přijala právní předpisy, podle kterých je povinné provést před kaž -
dou změnou organizačního schématu funkční analýzu. Je důležité, aby vnitrostátní orgány zajistily řádné uplatňo -
vání těchto předpisů.
Rámeček 2 Třetí odrážka
Současný právní rámec v zemi neumožňuje veřejné správě vyplácet dodatečné finanční prostředky osobám, které 
tato školení provádějí.
Rámeček 3 Čtvrtá odrážka
Přestože Komise s připomínkou k projektu 16 souhlasí, je třeba zdůraznit, že EU poskytuje značnou technickou pod -
poru v této oblasti, pokud jde o budování kapacit a o vybavení. Kvalita vzduchu je však velmi složitý problém, který 
vyžaduje nejen vynaložení značných finančních a lidských zdrojů pro vytvoření důvěryhodného systému, ale také 
pravidelnou údržbu a obnovu vybavení ze strany vnitrostátních orgánů.
Odpovědi Komise 41
EU poskytla 13 z celkem 17 stanic pro sledování kvality ovzduší, které tvoří páteř národní sítě pro sledování kvality 
ovzduší. V současné době probíhá twinningový projekt v oblasti kvality ovzduší (v rámci NPP 2012), který pomáhá 
ministerstvu s přípravou dokumentů pro akreditaci kalibrovací laboratoře.
Rámeček 3 Pátá odrážka
Pokud jde o projekt 17, dne 15. ledna 2016 byl vnitrostátním parlamentem přijat „zákon o stanovování cen za 
vodohospodářské služby“ (Úřední věstník č. 07/16 ze dne 18. ledna 2016) a brzy má být zřízen regulační orgán. Pro 
dokončení tohoto procesu je třeba více času.
Lhůtou pro provedení zákona je září 2016, zatímco přijetí nové metodiky pro stanovení vodného a stočného je 
plánováno na konec října 2016. Nová metodika pro stanovení vodného a stočného se začne používat v obcích s více 
než 10 000 obyvateli dne 1. ledna 2018 a v obcích do 10 000 obyvatel dne 1. ledna 2019.
41
Za účelem dalšího posílení a zlepšení soudržnosti a koordinace Komise v rámci nového finančního výhledu NPP II 
zavedla odvětvový přístup. Ten by měl umožnit důkladnější řešení jednotlivých odvětví. Rovněž by měl zajistit sou -
držnost pomoci a koordinaci zúčastněných stran a dárců.
42
Pomoc v rámci NPP je ze své podstaty založena na programech a postup stanovení potřeb, přípravy programů 
finanční pomoci a jejich provádění a následně dosažení výsledků představuje postupný a složitý proces, který trvá 
několik let. V rámci NPP II programuje Komise svou pomoc na základě připravenosti daných projektů, aby tuto dobu 
zkrátila. Pomoc z NPP I typově odpovídající strukturálním fondům kromě toho prošla procesem akreditace v době, 
kdy byly programy již přijaty, což rovněž ovlivnilo získávání/využívání a čerpání těchto prostředků.
47
Komise by ráda uvedla následující doplňující informace. Programy pomoci Společenství pro obnovu, rozvoj a stabi -
lizaci (CARDS) na období 2005–2006 byly využity na podporu nově zaměstnaných pracovníků v rámci provozních 
struktur a na poskytnutí odborné přípravy nezbytné k zajištění toho, aby zaměstnanci měli potřebné znalosti pro 
práci v systému DIS. V následujících letech byla kapacita provozních struktur oslabena z důvodu vysoké fluktuace 
zaměstnanců. Komise vždy zdůrazňovala potřebu řádné politiky pro udržení zaměstnanců, a dokonce z ní učinila 
součást akčního plánu pro systém DIS 2013. Vláda musí být plně odhodlána zajistit dostatečné kapacity provozních 
struktur.
49
Komise by ráda uvedla následující doplňující informace. Podle platných nařízení č. 1085/2006 a č. 718/2007 není 
pomoc typově odpovídající strukturálním fondům pro zemi k dispozici jinak než v decentralizované podobě. 
V rámci NPP II je Komise v otázce decentralizace řízení finančních prostředků v zemi selektivnější.
Odpovědi Komise 42
50
Vedle snížení počtu kontrol ex ante  a selektivnější decentralizace finančních prostředků v rámci NPP II Komise 
pozorně sleduje plány zadávání zakázek vypracované vnitrostátními orgány a rovněž zemi doporučila, aby stanovila 
prioritu projektů tak, aby se zmírnilo riziko dalšího rušení prostředků. Komise sleduje provádění akčního plánu pro 
systém DIS vypracovaného vnitrostátními orgány, aby mohla problémy týkající se provádění NPP řešit.
Závěry a doporučení
67
Komise sice obecně souhlasí s celkovým závěrem Účetního dvora, avšak mnoha výsledků bylo dosaženo a pomoc 
zemi poskytnutá v některých případech přispěla k posílení správní kapacity. Například v oblasti veřejných zakázek 
byla pomoc v rámci NPP základem pro zřízení státní odvolací komise.
Doporučení 1
Komise toto doporučení přijímá. Hodnocení veřejných výdajů a finanční odpovědnosti potvrzuje, že tyto oblasti je 
třeba posílit, aby bylo zajištěno, že systém řízení veřejných financí bude dobře fungovat. Další pomoc EU by měla 
být v souladu s opatřeními, která budou stanovena v rámci připravovaného programu reformy řízení veřejných 
financí.
69
Cílem investic do infrastruktury v oblasti životního prostředí a dopravy v rámci NPP I bylo posílení správní kapacity 
prostřednictvím projektů typu „učení se praxí“. To znamená, že země nepřímo rozvíjí know-how pro zadávání veřej -
ných zakázek v těchto odvětvích v souladu s právním rámcem strukturálních fondů.
Doporučení 2
Komise toto doporučení přijímá. Kromě toho bude Komise zemi i nadále poskytovat školení a podporu v rámci inici -
ativy JASPERS.
Doporučení 3
Komise toto doporučení přijímá. Komise v současné době činí kroky v návaznosti na výstupy a udržitelnost na 
úrovni odvětvového výboru a společného monitorovacího výboru NPP . Tato činnost bude v NPP II dále podpořena 
zřízením výkonnostního rámce, v němž budou na úrovni projektů a programů zavedeny ukazatele s cílovými hod -
notami a referenčními stavy. Kromě toho Komise v současné době přezkoumává po jejich uzavření provádění kaž -
dého programu a vyhrazuje si právo na vrácení prostředků, pokud došlo k odchylkám mezi očekávanými výsledky 
a použitými finančními prostředky.
71
Plánování a provádění programů finanční pomoci a měření výsledků představuje postupný a složitý proces. V rámci 
NPP II zavedla Komise odvětvový přístup, který by měl umožnit důkladnější řešení jednotlivých odvětví. Rovněž 
by měl zajistit soudržnost pomoci a řádnou koordinaci zúčastněných stran a dárců. Komise věnuje mnohem větší 
pozornost připravenosti projektů, aby se zmírnilo riziko prodlev mezi plánováním a prováděním projektů. Za tímto 
účelem byl v rámci NPP II zaveden jednotný seznam projektů.
Odpovědi Komise 43
Doporučení 4
Komise toto doporučení přijímá. V rámci NPP II zavedla Komise odvětvový přístup, který umožní důkladnější řešení 
jednotlivých odvětví. Rovněž zajišťuje soudržnost pomoci a řádnou koordinaci zúčastněných stran a dárců.
Doporučení 5
Komise toto doporučení přijímá. V rámci NPP II je Komise selektivnější, pokud jde o objem finančních prostředků 
a složitost projektů. Decentralizace je založena na posouzení kapacity příslušných vnitrostátních struktur pro reali -
zaci projektů.
Doporučení 6
Komise toto doporučení přijímá.
Doporučení 6 i)
Vnitrostátní orgány by měly nejen posílit správní kapacitu, ale prokázat pevné politické odhodlání bojovat proti 
korupci a zlepšovat transparentnost, což lze měřit pomocí stávajících nástrojů, jako jsou zpráva o pokroku, dialog 
o přistoupení na vysoké úrovni a naléhavé priority v oblasti reforem.
Doporučení 6 ii)
Komise v posledním desetiletí usilovala o to, aby pomohla zemi připravit uspokojivé výsledky v řešení případů 
korupce, a bude pokračovat v poskytování podpory, aby se na těchto výsledcích mohlo dále stavět.
Doporučení 6 iv)
Vzhledem k absenci rámce pro jednání bude Komise k měření kapacity vnitrostátních orgánů pro provádění klíčo -
vých oblastí acquis  nadále využívat dostupných nástrojů, jako jsou zpráva o pokroku, dialog o přistoupení na vysoké 
úrovni a naléhavé priority v oblasti reforem. Například akční plán vypracovaný vnitrostátními orgány v souvislosti 
s naléhavými prioritami v oblasti reforem obsahuje cíle a lhůty pro provádění priorit v klíčových oblastech. Kromě 
toho nový přístup týkající se podoby zprávy o pokroku umožňuje lépe stanovit cíle u některých pilotních kapitol. 
Konkrétních a trvalých výsledků bude ovšem dosaženo pouze tehdy, pokud vnitrostátní orgány prokáží nezbytné 
politické odhodlání k provádění těchto činností.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Účetní dvůr v této zprávě zkoumá, zda podpora, kterou 
Komise poskytla Bývalé jugoslávské republice Makedonie, 
účinně přispěla k budování správní kapacity země tak, aby 
ji připravila na členství v EU. Účetní dvůr dospěl k závěru, 
že během kontrolovaného období (2007–2013) došlo 
k relativně malému pokroku. Příčinou byla zejména 
nedostatečná politická vůle v zemi k tomu, aby se vyřešily 
některé překážky v  posilování správní kapacity, a  také 
omezené možnosti Komise vzhledem k absenci rámce pro 
přístupová jednání. Zároveň Účetní dvůr upozorňuje na 
nedostatky Komise při řízení kontrolovaných projektů.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR