Zvláštní zpráva Politické iniciativy 
a finanční podpora EU 
v oblasti romské integrace: 
v posledním desetiletí bylo 
dosaženo významného 
pokroku, avšak je 
zapotřebí dalšího úsilí 
přímo v terénuCS 2016  č. 14
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR

EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel. +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s  nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5322-4 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/784045 QJ-AB-16-018-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-5287-6 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/223443 QJ-AB-16-018-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-5309-5 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/22678 QJ-AB-16-018-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Printed in Luxembourg
Politické iniciativy 
a finanční podpora EU 
v oblasti romské integrace: 
v posledním desetiletí bylo 
dosaženo významného 
pokroku, avšak je 
zapotřebí dalšího úsilí 
přímo v terénu
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 14
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti strukturálních politik, energetiky a dopravy. Audit vedl člen odpovídající za tuto zprávu Henri Grethen a pod -
poru mu poskytoval tajemník kabinetu Marc Hostert. Hlavní auditní tým pracoval ve složení: vyšší manažer Emmanuel 
Rauch, auditorky Naiara Zabala Eguiraunová, Aino Nyholmová a Živka Kalajdžievová. Jazykovou podporu poskytoval 
Richard Moore.
03
 Obsah
Body
 Glosář
I – VII Shrnutí
1 – 14 Úvod
1 – 3 Romská populace
4 – 8 Právní a politický rámec
9 – 12 Jak EU finančně podporuje opatření zaměřená na integraci Romů?
13 – 14 Role dalších evropských a mezinárodních organizací ve vztahu k integraci Romů
15 – 26 Rozsah a cíle auditu
27 – 120 Připomínky
27 – 56 Pokud jde o strategie na úrovni EU a členských států, bylo dosaženo pokroku, avšak zlepšení byla 
provedena příliš pozdě na to, aby měla dopad na programové období 2007–2013
29 – 40 Iniciativa EU v oblasti politiky začleňování Romů byla dohodnuta v roce 2011 po rozšíření EU v letech 2004 
a 2007
41 – 56 Pokrok v členských státech: vnitrostátní strategie integrace Romů byly přijaty, ale zůstaly některé 
nedostatky
57 – 94 V období 2014–2020 se v politice soudržnosti věnuje opatřením romské integrace větší pozornost 
než v období 2007–2013
59 – 65 Přestože v právním rámci na období 2007–2013 chyběla o integraci Romů zmínka, vybrané členské státy 
ve svých OP romskou integraci uváděly
66 – 83 Větší zaměření na romskou problematiku na úrovni EU se odrazilo v rámci pro ESIF na období 2014–2020
84 – 94 Monitorovací nástroje na úrovni OP, které byly k dispozici během programového období 2007–2013, 
nebyly pro měření výkonnosti opatření romské integrace vhodné
04 Obsah 
95 – 120 Většina projektů byla realizována podle plánu, avšak ne vždy byla uplatněna kritéria 
„osvědčených postupů“ přispívající k úspěšnému začleňování Romů a také monitorování 
výkonnosti projektů bylo obtížné
96 – 100 Všechny zkoumané projekty byly v souladu s cíli OP, avšak výběrová řízení nebyla konkrétně zaměřena na 
výběr projektů souvisejících se začleňováním Romů
101 – 102 Projekty se obvykle realizovaly podle plánu
103 – 115 Náznaky, že lepší zohlednění kritérií zaměřených na Romy, jakou jsou společné základní zásady (SZZ) 
týkající se začleňování Romů, pozitivně přispívaly k výkonnosti projektů
116 – 120 Výsledky za období 2007–2013 se posuzovaly obtížněji kvůli potížím při shromažďování informací 
o romském obyvatelstvu
121 – 133 Závěry a doporučení
 Příloha I  — Prověřované operační programy
 Příloha II —  Správní orgány strukturálních fondů v navštívených členských státech
 Příloha III —  Společné základní zásady (SZZ) týkající se začleňování Romů
 Odpovědi Komise
05
 Glosář
Diskriminace : Ve směrnici č. 2000/43 se vymezují dva druhy diskriminace:
 ο Přímou diskriminací  se rozumí případ, kdy je s jednou osobou zacházeno z důvodu rasy nebo etnického 
původu méně příznivým způsobem, než je, bylo nebo by bylo s jinou osobou ve srovnatelné situaci.
 ο Nepřímou diskriminací  se rozumí případ, kdy by v důsledku navenek neutrálního předpisu, kritéria nebo 
zvyklosti byla znevýhodněna osoba určité rasy nebo etnického původu v porovnání s jinými osobami, ledaže 
uvedený předpis, kritérium nebo zvyklost je objektivně odůvodněn legitimním cílem a ledaže prostředky 
k dosažení tohoto cíle jsou přiměřené a nezbytné.
Doporučení pro jednotlivé země : Doporučení pro jednotlivé země jsou doporučení týkající se strukturálních 
problémů, které je vhodné řešit prostřednictvím víceletých investic, jež spadají přímo do oblasti působnosti fondů 
ESI, jak je uvedeno v nařízeních pro dané fondy. Přijímá je Komise v souladu s čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 Smlouvy 
o fungování Evropské unie (SFEU).
Evropské strukturální a investiční fondy (ESIF) : Evropské strukturální a investiční fondy (ESIF) jsou prostředkem 
Unie, jak snížit rozdíly mezi úrovní rozvoje různých regionů a pomoci méně rozvinutým regionům dostihnout 
ostatní. Vycházejí z článku 174 SFEU a přispívají k cíli, kterým je posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost.
Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) : Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) má za cíl posilovat 
hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské unii vyrovnáváním hlavních nerovností mezi regiony Unie 
prostřednictvím finanční podpory určené na budování infrastruktury a na produktivní investice vytvářející pracovní 
místa. Tato podpora je určena hlavně podnikům.
Evropský sociální fond (ESF) : Cílem Evropského sociálního fondu (ESF) je posilovat hospodářskou a sociální 
soudržnost v Evropské unii zlepšováním situace v oblasti zaměstnanosti a pracovních příležitostí (zejména 
opatřeními v oblasti odborné přípravy), podporou vysoké míry zaměstnanosti a vytvářením většího počtu lepších 
pracovních míst.
Institucionální diskriminace : Diskriminace, která je zakořeněná v organizačních strukturách a postupech.
Národní kontaktní místo pro Romy (kontaktní místo) : Národní kontaktní místo pro Romy (kontaktní místo) je 
vnitrostátní subjekt, jehož úkolem je koordinovat rozvoj a provádění vnitrostátní strategie integrace Romů nebo 
souboru integrovaných opatření.
Nevládní organizace : Pojmem nevládní organizace se označují různé organizace, které mají obvykle tyto společné 
charakteristiky:
 ο Nejsou založeny k vytváření zisku. I když mohou mít placené zaměstnance a provádět činnosti přinášející 
příjmy, nerozdělují zisk členům.
 ο Jedná se o dobrovolné občanské skupiny.
 ο Musí mít do určité míry formální či institucionální existenci (například stanovy nebo jiný úřední dokument, 
v němž je stanoveno jejich poslání, cíle a rozsah činnosti), neboť se zodpovídají svým členům a dárcům.
 ο Jsou nezávislé, především na vládě, orgánech veřejné správy, politických stranách a komerčních organizacích.
06 Glosář 
Operační program (OP) : Operační program (OP) stanoví priority a konkrétní cíle členského státu a jak bude 
financování (spolufinancování EU i vnitrostátní spolufinancování z veřejných a soukromých zdrojů) v daném 
období (obvykle sedm let) využito k financování projektů. Projekty musí přispívat k dosažení určitého počtu cílů 
vymezených na úrovni prioritní osy OP . Všechny fondy pro oblast soudržnosti mají operační programy (tj. EFRR, 
Fond soudržnosti a ESF). Operační program připravuje členský stát a před provedením jakýchkoliv plateb z rozpočtu 
EU ho musí schválit Komise. Operační programy je možné v průběhu období, k němuž se vztahují, měnit, pokud 
s tím obě strany souhlasí.
Předběžné podmínky : Předběžné podmínky jsou kritéria stanovená v dohodách o partnerství, která jsou 
považována za nezbytné předpoklady účinného a efektivního využití podpory Unie, která je předmětem těchto 
dohod. Při přípravě operačních programů EFRR, Fondu soudržnosti a ESF v programovém období 2014–2020 musí 
členské státy posuzovat, zda jsou tyto podmínky plněny. Jestliže splněny nebyly, je nutné vypracovat akční plány, 
které zajistí splnění podmínek do 31. prosince 2016.
Řídicí orgán : Řídicí orgán je celostátní, regionální nebo místní veřejný orgán (nebo jakýkoliv jiný veřejný či 
soukromý subjekt) určený členským státem k řízení operačního programu. Jeho úkolem je vybírat projekty 
k financování, sledovat realizaci projektů a informovat Komisi o finanční stránce a dosažených výsledcích projektů.
Segregace/desegregace :
 ο Segregace je způsobena řadou činitelů, včetně diskriminačních opatření a ekonomických a demografických 
mechanismů. Vyznačuje se fyzickým a sociálním oddělováním členů marginalizované skupiny od členů 
nemarginalizovaných skupin a nerovným přístupem k obecným, inkluzivním a kvalitním službám.
 ο Desegregace znamená opatření na odstranění segregace. Opatření na odstranění segregace by měla vytvořit 
podmínky pro rovný přístup ke kvalitním službám, včetně vzdělávání, bydlení, pracovního trhu, zdravotnictví 
a dalších relevantních oblastí.
Sociální začleňování : Proces zlepšování podmínek, za nichž se jednotlivci a skupiny mohou zapojit do společnosti.  
Cílem sociálního začleňování je poskytnout chudým a marginalizovaným osobám možnost využít rozvíjejících se 
globálních příležitostí. Zajišťuje, aby lidé měli vliv na rozhodnutí ovlivňující jejich životy a aby se těšili rovnému 
přístupu na trhy, ke službám a politickému, sociálnímu a fyzickému prostoru.
Společná základní zásada (SZZ) : Společné základní zásady (SZZ) jsou souborem deseti kritérií, která mají zajistit 
úspěšnost iniciativ zaměřených na začleňování Romů. Tyto zásady byly projednány na prvním zasedání evropské 
platformy pro začleňování Romů, které se konalo v roce 2009 v Praze. Poté byly připojeny jako příloha k závěrům 
zasedání Rady ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, které se konalo 
8. června 2009.
Vnitrostátní strategie integrace Romů (romská strategie) : Komise požádala každý členský stát s romskou 
populací, aby vypracoval vnitrostátní strategii integrace Romů (romskou strategii) na období 2011–2020 nebo pokud 
strategie již existovala, aby ji upravil tak, aby odpovídala cílům EU pro integraci Romů a aby obsahovala konkrétní 
opatření a dostatečné financování (vnitrostátní, z EU nebo jiné) na jejich provádění. V těchto strategiích by se rovněž 
měla navrhnout řešení současných překážek účinnějšího využívání prostředků EU a položit základy spolehlivého 
monitorovacího mechanismu, aby tak vznikly konkrétní výsledky pro Romy. Některé členské státy romskou strategii 
jako takovou nemají, nýbrž místo ní uplatňují „soubor integrovaných opatření“.
07 Glosář 
Výsledek : Bezprostřední změny, které se týkají přímých adresátů na konci jejich účasti na dané intervenci (například 
lepší přístup do oblasti díky postavené silnici, účastníci školení, kteří nalezli zaměstnání).
Výstup : Co je přímo vyprodukováno nebo čeho je dosaženo pomocí zdrojů přidělených na danou intervenci 
(například podpora vyplacená zemědělcům, kurzy odborné přípravy pro nezaměstnané, vybudovaná silnice 
v rozvojové zemi).
Zprostředkující subjekt : Zprostředkující subjekt je veřejný či soukromý subjekt nebo útvar, za jehož činnost 
odpovídá řídicí orgán nebo který z pověření takového orgánu plní povinnosti vůči příjemcům provádějícím operace.
08
 Shrnutí
I
Romští obyvatelé Evropy jsou vystaveni diskriminaci od svého příchodu na území dnešní Evropské unie před mnoha 
stoletími. Dnes jsou Romové, jejichž počet se odhaduje na 6,2 milionu, největší etnickou menšinou v EU a jsou ve 
své většině marginalizováni. V členských státech, kde je koncentrace romského obyvatelstva nejvyšší, tvoří Romové 
mezi 15 a 20 % žáků škol a osob nově vstupujících na trh práce.
II
Větší část finanční podpory EU určené na sociální začleňování obecně, včetně opatření podporujících začleňování 
Romů, se poskytuje prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského sociálního fondu 
(ESF). Částka, která jde konkrétně na iniciativy v oblasti integrace Romů, se neeviduje. Z plánovacích dokumentů 
členských států však plyne, že během programového období 2014–2020 bylo na socio-ekonomickou integraci mar -
ginalizovaných skupin obyvatel, jako jsou Romové, vyčleněno asi 1,5 miliardy EUR. Za období 2007–2013 obdobné 
orientační údaje k dispozici nejsou.
III
Naším auditem jsme posuzovali, zda politické iniciativy EU a finanční podpora poskytovaná prostřednictvím EFRR 
a ESF účinně přispěly k integraci Romů. Konkrétně jsme zkoumali, zda:
– strategie romské integrace na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni v každém z programových období napomáhaly 
účinnému využívání EFRR a ESF pro opatření v oblasti začleňování Romů,
– rámec EFRR a ESF pro každé programové období byl navržen tak, aby umožňoval účinnou podporu opatření 
zaměřených na integraci Romů,
– projekty realizované v rámci EFRR a ESF během programového období 2007–2013 účinně přispěly k integraci 
Romů.
Audit jsme prováděli v Komisi a čtyřech členských státech (Bulharsku, Španělsku, Maďarsku a Rumunsku) a týkal se 
období od roku 2007 do roku 2015.
09 Shrnutí 
IV
Zjistili jsme, že Komise dosáhla při stanovení iniciativ EU na podporu romské integrace značného pokroku a že 
všechny navštívené členské státy do roku 2012 vypracovaly vnitrostátní strategii integrace Romů (romskou strate -
gii), ale že tyto snahy přišly příliš pozdě na to, aby mohly mít dopad na koncepci operačních programů (OP) EFRR 
a ESF a výběr projektů během programového období 2007–2013. V těchto romských strategiích zůstávají některé 
nedostatky. Zaprvé, ve vnitrostátních strategiích se neuvádí, jaký objem financování je na provedení navrhovaných 
opatření začleňování Romů potřeba. Neobsahují ani částku, která je na tato opatření k dispozici z vnitrostátního 
rozpočtu a prostřednictvím EFRR a ESF z rozpočtu EU. Zadruhé, dostatečné pozornosti se nedostalo boji proti dis -
kriminaci a protiromskému smýšlení. Zatřetí, při přípravě romských strategií se ve vybraných členských státech vždy 
nebrala v úvahu potřeba aktivní účasti organizací občanské společnosti, zejména představitelů samotného rom -
ského společenství. A konečně, roli národních kontaktních míst pro Romy (kontaktních míst), jež byla zřízena, aby 
koordinovala rozvoj a provádění romských strategií, někdy oslaboval nepoměr mezi zdroji a úkoly.
V
Pokud jde o období 2014–2020, zaznamenali jsme řadu zlepšení: romská integrace je například výslovně uvedena 
v nařízení o evropských strukturálních a investičních fondech (ESIF) a byla stanovena konkrétní priorita financování. 
Navíc členské státy s doporučeními pro jednotlivé země, jež se týkají romské integrace, jsou povinny vyčlenit na 
její podporu prostředky. Domníváme se však, že Komise i členské státy budou muset vyvinout další úsilí, aby tyto 
změny vedly k tomu, že projekty budou lépe přispívat k integraci Romů v terénu.
VI
Většina projektů EFRR a ESF, které jsme během auditu prověřovali, dosáhla svých obecných cílů, avšak tyto cíle 
nebyly často konkrétně zaměřené na Romy. Rovněž jsme konstatovali, že k integraci romského obyvatelstva čas -
těji účinně přispívaly projekty, jež byly vybrány a realizovány v souladu s kritérii „osvědčených postupů“ přijatými 
Radou, tzv. společnými základními zásadami (SZZ) týkajícími se začleňování Romů. Dále jsme zjistili, že monito -
rování pokroku projektů romské integrace bylo obtížné, především kvůli nedostatkům, pokud jde o dostupnost 
kvalitních údajů o romských účastnících. Nedostatek úplných a spolehlivých údajů je problémem nejen ve vztahu 
k projektům, ale také pro tvorbu politik na úrovni EU i vnitrostátní úrovni. Nebudou-li rychle podniknuta opatření, 
zůstane tento stav v období 2014–2020 nezměněn.
10 Shrnutí 
VII
Ve zprávě předkládáme následující doporučení:
Doporučení 1
Když budou členské státy revidovat nebo upravovat svoje romské strategie, měly by:
a) upřesnit, jaký objem financování je na provedení opatření romského začlenění navrhovaných ve strategii potře -
ba. Romské strategie by měly uvádět financování, které je na tato opatření k dispozici z vnitrostátního rozpočtu 
a prostřednictvím EFRR a ESF z rozpočtu EU. Členské státy by se také měly formálně zavázat, že nepřipustí, aby 
úsilí na realizaci opatření ve prospěch romské integrace bylo ohroženo krátkodobými změnami politických 
priorit;
b) do nich zahrnout ukazatele a cílové hodnoty, které se týkají boje proti diskriminaci, či přesněji protiromského 
smýšlení. Během programového období 2014–2020, v souladu se směrnicí o rasové rovnosti, by měly být tyto 
ukazatele také zohledněny v koncepci opatření na podporu začlenění marginalizovaných romských společen -
ství, která spadají do rámce ESIF;
c) zajistit, aby byly systematicky konzultovány a zapojovány organizace občanské společnosti včetně zástupců 
Romů, když se plánují a provádějí opatření romské integrace;
d) podrobněji vymezit roli kontaktních míst ve vztahu k romským strategiím a zajistit, aby pravomoci a úkoly kon -
taktních míst odpovídaly zdrojům, jež dostávají.
Doporučení 2
a) Komise by měla při revizi příslušných operačních programů dbát o to, aby opatření prováděná v rámci ESIF byla 
inkluzivní povahy a obsahovala ustanovení zaměřená na boj proti segregaci. Segregační praktiky by měly být 
jasně popsány a výslovně z financování spadajícího do rámce ESIF vyloučeny (a nikoliv pouze zmíněny v bodech 
odůvodnění), přičemž zvláštní pozornost by se v této souvislosti měla věnovat vzdělávacím projektům a projek -
tům bydlení. Tím by se posílila spojitost mezi doporučeními pro jednotlivé země a využíváním ESIF.
b) Komise by měla na jednáních monitorovacího výboru OP plně využívat informací obsažených ve zprávách, které 
mají členské státy podle doporučení Rady o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů od roku 2016 před -
kládat, a také zjištění plynoucích z těchto informací. Takto se budou oblasti s nedostatky, které jsou popsány ve 
zprávách, řešit pomocí ESIF anebo fondů členských států (například převedením prostředků do oblastí, kde byly 
nedostatky zjištěny).
11 Shrnutí 
Doporučení 3
Když členské státy vyhlašují výzvy k předkládání návrhů a vybírají projekty, měly by pro integraci Romů uplatnit 
kritéria „osvědčených postupů“ (jako je deset SZZ Rady). Ve vhodných případech by měly být organizovány výzvy, 
v nichž budou vybrány dlouhodobé projekty ve prospěch marginalizovaných romských společenství. A je-li to 
možné, prostředky z ESIF by se měly přidělovat podle udržitelnosti projektů bez stálého financování EU po jejich 
dokončení. K těmto aspektům je také třeba přihlédnout, když se budou upravovat operační programy na období 
2014–2020.
Doporučení 4
Komise by měla v příštím programovém období nebo při revizi operačních programů dohlédnout na to, aby se ve 
všech vhodných případech cíle romské integrace obsažené v romských strategiích odrazily i v rámci pro ESIF na 
všech operačních úrovních. V této souvislosti by měla dbát o to, aby se údaje shromažďovaly spolehlivě, aby tak 
bylo možné sledovat a hodnotit pokrok mezi jednotlivými projekty a na všech úrovních správy.
Doporučení 5
Členské státy by ve vhodných případech měly společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v předpisech upra -
vujících ESIF doplnit o ukazatele zaměřené na Romy. Tyto ukazatele by měly být sladěny s ukazateli vymezenými 
v romských strategiích a měly by se následně používat při monitorování operačních programů na období 2014–
2020. Mohly by vycházet z ukazatelů vypracovaných v roce 2016 Agenturou pro základní práva.
Doporučení 6
Členské státy by měly uvažovat o tom, že při přípravách na další programové období budou spolupracovat ve snaze 
zajistit právní jistotu ohledně používání ESF na financování jakýchkoli opatření sociálního začleňování bez ohledu 
na souvislost se zaměstnaností. Pokud by se právní nejistota odstranila, členským státům by to usnadnilo plně vyu -
žívat ESF pro účely sociálního začleňování, včetně opatření v oblasti boje proti diskriminaci.
Doporučení 7
Komise by měla zvážit, zda nenavrhnout změny v předpisech upravujících ESIF, aby od programového období začí -
najícího v roce 2020 rozdělení prostředků mezi jednotlivé členské státy zohledňovalo zvláštní ukazatele sociálního 
začleňování, především podíl marginalizovaných skupin, jako jsou Romové, v obyvatelstvu. Měla by zajistit, aby 
případné prostředky z ESF poskytnuté v důsledku této změny členským státům navíc byly vyčleněny na konkrétní 
účel podpory marginalizovaných skupin obyvatel.
Doporučení 8
a) Komise by měla ve spolupráci s členskými státy vypracovat společnou metodiku, která bude v souladu s vnitro -
státními právními rámci a předpisy EU, včetně stávajících možných odchylek, poskytovat relevantní údaje o rom -
ském obyvatelstvu, aby se mohlo sledovat jeho sociální začleňování. Mělo by se tak stát nejpozději při přípravě 
dalšího programového období.
b) Komise by měla členské státy vyzvat, aby v souladu s vnitrostátními právními rámci a předpisy EU, včetně stá -
vajících možných odchylek, během následujících dvou let vyčerpávajícím způsobem shromažďovaly statistické 
údaje o etnickém původu. Eurostat by mohl do šetření, jako je šetření pracovních sil, a do statistiky Evropské 
unie v oblasti příjmů a životních podmínek začlenit vhodné otázky.
12
 Úvod
Romská populace
01 
Evropští Romové jsou potomky skupin, které odešly z indického subkontinentu 
asi před tisícem let a ve 14. století začaly přicházet na území dnešní Evropské 
unie. Do roku 1450 byli již Romové usazení na téměř celém území Evropy. Již v té 
době se ve střední Evropě odehrávaly první deportace a vyhánění Romů. Pojmem 
„Romové“ se označují různé skupiny (viz rámeček 1 ), které mají určité společné 
kulturní charakteristiky a také historii nepřetržité marginalizace v evropských 
společnostech.
Koho označujeme jako „Romy“?
Podle Rady Evropy1 pojem „Romové“ označuje Romy, Sinty, Kalé a podobné skupiny v Evropě, včetně Travellers  
a východních skupin (Dómové a Lómové), a zahrnuje velkou různorodost příslušných skupin, včetně osob, 
které se samy označují za Cikány.
Ačkoli kulturní a etnická identita těchto skupin není stejnorodá, z praktických důvodů je všechny označujeme 
pojmem „Romové“.
1 Rada Evropy, Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues  (Popisný slovníček pojmů souvisejících s romskými otázkami), 2012.Rámeček 1
02 
Romská populace je dnes největší etnickou menšinou v Evropě. Podle odhadů 
čítá mezi 10 a 12 miliony osob. Z nich asi 6,2 milionu žije v EU, většina z nich 
v členských státech střední a východní Evropy. Většina Romů v Evropě (80–85 %) 
dnes žije usedle2. Romové zachovávající kočovný způsob života by se neměli 
zaměňovat s Romy, kteří se stěhují z jednoho členského státu EU, aby se usadili 
v jiném. Koncentraci romského obyvatelstva v členských státech, kandidátských 
zemích3 a potenciálních kandidátských zemích EU zachycuje obrázek 14.2 COM(2011) 173 final ze dne 
5. dubna 2011 „Rámec EU pro 
vnitrostátní strategie integrace 
Romů do roku 2020“.
3 Albánie, Bývalá jugoslávská 
republika Makedonie, Černá 
Hora, Srbsko a Turecko.
4 Bosna a Hercegovina 
a Kosovo*.
13 Úvod Obrázek 1Odhadovaná romská populace v členských státech, kandidátských zemích 
a potenciálních kandidátských zemích EU (2012)
Zdroj:  EÚD na základě údajů Rady Evropy.
Správní hranice: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat
Kartografie: Eurostat – Gisco, 01/2015
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000The former Yugoslav Republic of Macedonia197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia and Herzegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
Členské státy EU
Kandidátské zeměPotenciální kandidátské země
Počet = průměrný odhad velikosti romského obyvatelstva.
Od 5 do 10
Od 1 do 4,9Od 0,4 do 0,9Méně než 0,4Průměrný odhad jako podíl z celkového obyvatelstva (v %):
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
* Má se za to, že všechny odkazy na Kosovo v tomto textu, ať již na
jeho území, instituce nebo obyvatelstvo, jsou v souladu s rezolucíRady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 a není jimidotčen status Kosova.
14 Úvod 
03 
Kolem čtyř pětin odhadovaného romského obyvatelstva EU žije v osmi členských 
státech uvedených v  tabulce 1 . V členských státech, kde je koncentrace romského 
obyvatelstva nejvyšší (Bulharsko, Slovensko, Rumunsko a Maďarsko), tvoří Romo -
vé mezi 15 a 20 % žáků škol a osob nově vstupujících na trh práce. Tabulka 1Členské státy s největším odhadovaným počtem romského obyvatelstva
Členský státPrůměrná odhadovaná velikost romské populace
Minimální odhad Maximální odhad
Počet osobPodíl na celkové 
populaci
Rumunsko 1 850 000 8,6 % 1 200  000 2 500  000
Bulharsko 750 000 9,9 % 700 000 800  000
Maďarsko 750 000 7 ,5 % 500 000 1 000  000
Španělsko 750 000 1,6 % 500 000 1 000  000
Slovensko 490 000 9,0 % 380 000 600  000
Francie 400  000 0,6 % 300 000 500 000
Česká republika 200 000 1,9 % 150 000 250 000
Řecko 175 000 1,5 % 50 000 300 000
Celkem 5 365 000 3,0 % 3 780 000 6 950 000
Celkem za celou EU 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500
Pozn.: Údaje „Celkem za celou EU“ zahrnují Chorvatsko.
Zdroj:  Rada Evropy, Estimates and official numbers of Roma in Europe  (Odhady a oficiální počty Romů v Evropě), červenec 2012.
15 Úvod 
05 
Článek 10 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) dále stanoví jako cíl EU boj 
proti diskriminaci na základě rasového nebo etnického původu prostřednictvím 
opatření Rady (článek 19 SFEU). Článek 21 SFEU také stanoví právo občanů EU 
svobodně se pohybovat a pobývat na území EU.
06 
Pro opatření v oblasti integrace Romů jsou důležité následující právní nástroje 
a nástroje politik:
– Listina základních práv Evropské unie z roku 20005, zejména její článek 21 
o zákazu diskriminace. Poté, co 1. prosince 2009 vstoupila v platnost Lisabon -
ská smlouva, stala se listina právně závaznou;
– dvě směrnice Rady z roku 2000 o rovném zacházení6: směrnice o rasové 
rovnosti, která zakazuje diskriminaci na základě rasy nebo etnického půvo -
du v různých oblastech, a směrnice o rovnosti v zaměstnání, která obsahuje 
ustanovení o rovném zacházení na pracovišti;Právní a politický rámec
04 
Hlavním právním základem pro všechny iniciativy EU podporující sociální začle -
ňování obecně a integraci romského obyvatelstva konkrétně jsou Smlouvy o EU. 
Obzvláště důležitý je článek 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU), který kromě jiného 
zaručuje práva příslušníků menšin (viz rámeček 2 ).
5 Listina základních práv 
Evropské unie (Úř. věst. C 364, 
18.12.2000, s. 1).
6 Směrnice Rady 2000/43/ES ze 
dne 29. června 2000, kterou se 
zavádí zásada rovného 
zacházení s osobami bez 
ohledu na jejich rasu nebo 
etnický původ („směrnice 
o rasové rovnosti“) 
(Úř. věst. L 180, 19.7.2000, s. 22), 
směrnice Rady 2000/78/ES ze 
dne 27. listopadu 2000, kterou 
se stanoví obecný rámec pro 
rovné zacházení v zaměstnání 
a povolání („směrnice 
o rovnosti v zaměstnání“) 
(Úř. věst. L 303, 2.12.2000, 
s. 16).Článek 2 Smlouvy o Evropské unii
„Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu 
a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin. Tyto hodnoty jsou společné členským státům 
ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou 
a rovností žen a mužů.“Rámeček 2
16 Úvod 
– směrnice Evropského parlamentu a Rady z roku 2004 o právu občanů EU svo -
bodně se pohybovat7;
– rámcové rozhodnutí Rady z roku 2008 o boji proti rasismu a xenofobii8, 
v němž se vymezuje společný trestněprávní přístup pro boj proti rasistickým 
a xenofobním výrokům a zločinům;
– doporučení Rady z roku 2013 o účinných opatřeních v oblasti integrace 
Romů9;
– sdělení Komise z roku 2011 o rámci EU pro vnitrostátní strategie integrace 
Romů do roku 202010, v němž se také stanoví úloha Agentury pro základní 
práva v této souvislosti11.
07 
Současné prioritní politiky EU, které mají podporovat začleňování Romů, vychá -
zejí ze strategie EU 2020, která byla odsouhlasena v roce 2010 a která má zajistit 
inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění v Evropě. Pro měření pokroku 
při plnění cílů EU 2020 bylo stanoveno pět hlavních cílů pro celou EU. Úspěch po -
litiky začleňování Romů může ovlivnit tři z těchto pěti cílů (cíle týkající se vzdělá -
vání12, zaměstnanosti13 a boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení14) v členských 
státech s velkým podílem romských obyvatel.
08 
V této zprávě se pojmy „integrace“ a „začleňování“ označují opatření zaměřená 
na zlepšení životních podmínek a situace v oblasti lidských práv Romů žijících 
v členských státech EU15 (viz rámeček 3 ).7 Směrnice Evropského 
parlamentu a Rady 2004/38/
ES ze dne 29. dubna 2004 
o právu občanů Unie a jejich 
rodinných příslušníků 
svobodně se pohybovat 
a pobývat na území členských 
států, o změně nařízení (EHS) 
č. 1612/68 a o zrušení směrnic 
64/221/EHS, 68/360/EHS, 
72/194/EHS, 73/148/EHS, 
75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/
EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS 
(Úř. věst. L 158, 30.4.2004, 
s. 77). Zejména článek 6 
o právu pobytu po dobu do tří 
měsíců a článek 7 o právu 
pobytu po dobu delší než tři 
měsíce.
8 Rámcové rozhodnutí Rady ze 
dne 28. listopadu 2008 o boji 
proti některým formám 
a projevům rasismu 
a xenofobie prostřednictvím 
trestního práva.
9 Doporučení Rady ze dne 
9. prosince 2013 o účinných 
opatřeních v oblasti integrace 
Romů v členských státech 
(Úř. věst. C 378, 24.12.2013, s. 1).
10 KOM(2011) 173 v konečném 
znění.
11 Úloha Agentury pro základní 
práva v souvislosti 
s vnitrostátními strategiemi 
integrace Romů spočívá v: a) 
poskytování odborných 
znalostí orgánům a institucím 
EU, b) sběru údajů a c) 
spolupráci s členskými státy 
s cílem vytvořit nástroje 
poskytující doklady 
o dosaženém pokroku.
12 Cíli v oblasti vzdělávání je 
snížit míru nedokončení studia 
pod 10 % a dosáhnout ve 
věkové kategorii od 30 do 34 
let alespoň 40% podílu 
vysokoškolsky vzdělaného 
obyvatelstva.
13 Cílem je zaměstnat 75 % osob 
ve věkové kategorii od 20 do 
64 let.
14 Cílem je snížit alespoň o 20 
milionů počet lidí, kteří žijí 
v chudobě a sociálním 
vyloučení nebo jsou na pokraji 
chudoby a hrozí jim sociální 
vyloučení.
15 Tento přístup je v souladu 
s definicí Rady Evropské unie 
uvedené v jejích závěrech 
o rámci EU pro vnitrostátní 
strategie integrace Romů do 
roku 2020: Rada Evropské unie 
(2011), závěry Rady o rámci EU 
17 Úvod 
Jak EU finančně podporuje opatření zaměřená na 
integraci Romů?
09 
Větší část finanční podpory EU určené na sociální začleňování (z níž byla spolufi -
nancována opatření ve prospěch integrace Romů) se poskytuje hlavně prostřed -
nictvím Evropského sociálního fondu (ESF) a rovněž Evropského fondu pro regio -
nální rozvoj (EFRR) v kontextu politiky soudržnosti EU. K dispozici jsou ještě další 
prostředky v rámci konkrétních programů podléhajících přímému řízení Komise16.
10 
ESF a EFRR se provádí prostřednictvím celostátních a regionálních víceletých 
operačních programů (OP), které vypracovávají členské státy a schvaluje Komise. 
V rámci každého OP jsou celkové disponibilní prostředky rozděleny mezi různé 
prioritní osy OP .
11 
Rozpočet na období 2007–2013 činil u EFRR kolem 201 miliard EUR a u ESF asi 
76 miliard EUR. V programovém období 2014–2020 jsou EFRR a ESF součástí 
evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF)17, přičemž jejich celkový roz -
počet obnáší kolem 197 miliard EUR (EFRR) a 86 miliard EUR (ESF) na celé období.pro vnitrostátní strategie 
integrace Romů do roku 2020, 
3089. zasedání Rady 
o zaměstnanosti, sociální 
politice, zdraví a ochraně 
spotřebitele, Brusel, 19. května 
2011.
16 Program pro zaměstnanost 
a sociální inovace (EaSI) 
2014–2020, jehož 
předchůdcem byl program 
Společenství pro 
zaměstnanost a sociální 
solidaritu – PROGRESS 
2007–2013, program „Práva, 
rovnost a občanství“ 
(2014–2020), jehož předchůdci 
byly program „Základní práva 
a občanství“, program 
„Daphne III“ a program 
Progress, pokud jde o opatření 
v oblasti boje proti 
diskriminaci a rovnosti 
pohlaví.
17 V programovém období 
2014–2020 tvoří EFRR, ESF 
a Fond soudržnosti společně 
s Evropským zemědělským 
fondem pro rozvoj venkova 
(EZFRV) a Evropským 
námořním a rybářským 
fondem (ENRF) evropské 
strukturální a investiční fondy 
(ESIF).Zaměnitelné používání pojmů „integrace“ a „začleňování“
Výrazy „integrace“ a „začleňování“ se často zaměňují, když se popisují celkové cíle politických iniciativ zaměře -
ných na zlepšení situace romského obyvatelstva.
„Integrace“ se častěji používá v souvislosti s iniciativami, které mají chránit základní práva a hodnoty (popsané 
v článku 2 SEU). S výrazem se lze setkat ve vnitrostátních strategiích integrace Romů.
„Začleňování“ se více používá v souvislosti se socio-ekonomickými iniciativami. Objevuje se například ve stra -
tegii Evropa 2020, jejímž cílem je dosáhnout inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.Rámeček 3
18 Úvod 
12 
Jaký podíl z těchto částek jde konkrétně na iniciativy v oblasti integrace Romů, se 
neeviduje. Z plánovacích dokumentů členských států můžeme však odvodit, že 
během programového období 2014–2020 bylo na socio-ekonomickou integraci 
marginalizovaných skupin obyvatel, jako jsou Romové, vyčleněno asi 1,5  miliar -
dy EUR (viz též bod 69 a  tabulka 6 ). Za programové období 2007–2013 obdobné 
orientační údaje k dispozici nejsou.
Role dalších evropských a mezinárodních organizací 
ve vztahu k integraci Romů
13 
První institucí, která se zabývala integrací Romů na evropské úrovni, byla Rada 
Evropy. Již více než 40 let provádí činnosti, jejichž cílem je boj proti diskriminaci 
Romů a zlepšování integrace marginalizovaných romských společenství.
14 
Na poli romské integrace byly činné i další mezinárodní organizace, každá se 
zvláštní rolí, jako Světová banka, Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evro -
pě (Úřad pro demokratické instituce a lidská práva) a Rozvojový program OSN.
19
 Rozsah a cíle auditu
18 Dalšími generálními 
ředitelstvími, do jejichž 
působnosti spadají oblasti 
rámce EU pro vnitrostátní 
strategie integrace Romů, jsou 
GŘ pro vzdělávání a kulturu, 
GŘ pro zdraví a bezpečnost 
potravin a GŘ pro politiku 
sousedství a jednání 
o rozšíření.15 
Při tomto auditu jsme posuzovali, zda politické iniciativy EU a finanční podpora 
poskytovaná prostřednictvím EFRR a ESF účinně přispěly k integraci Romů. Náš 
audit se týkal jak programového období 2007–2013, tak období 2014–2020. Kon -
krétně jsme zkoumali, zda:
– rámec EU a národní strategie romské integrace v každém z programových 
období napomáhaly účinnému využívání EFRR a ESF pro opatření v oblasti 
začleňování Romů;
– byl rámec EFRR a ESF v každém programovém období navržen tak, aby umož -
ňoval účinnou podporu opatření zaměřených na integraci Romů;
– projekty realizované v rámci EFRR a ESF během programového období 
2007–2013 účinně přispěly k integraci Romů.
16 
Důkazní informace jsme shromažďovali prostřednictvím pohovorů s úředníky 
Komise a členských států a také s navrhovateli a účastníky projektů. Rovněž 
jsme přezkoumali dokumenty od orgánů EU a členských států a od navrhovatelů 
projektů.
17 
Nejprve jsme vyhodnotili podporu romské integrace poskytovanou Komisí. Do 
této podpory patří legislativa EU, rámce politik a konkrétní pokyny popisující 
priority a cíle EU. Výše uvedené jsme zkoumali v souvislosti s iniciativami z pro -
gramového období 2007–2013 i 2014–2020. Zajímali jsme se také o to, jak Komise 
zajišťuje dodržování základních práv. Tuto část auditu jsme prováděli v generál -
ních ředitelstvích (GŘ) Komise, která se nejvýrazněji zabývají integrací Romů: GŘ 
pro spravedlnost a spotřebitele, GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální 
začleňování a GŘ pro regionální a městskou politiku18.
20 Rozsah a cíle auditu 
18 
Dále jsme přezkoumali strategické rámce členských států pro podporu integrace 
Romů a zejména vnitrostátní strategie integrace Romů (romské strategie). Vychá -
zeli jsme z předpokladu, že opatření zaměřená na integraci Romů podporovaná 
z EFRR a ESF by měla být těsně propojena, aby se dosáhlo maximální účinnosti. 
Též jsme prověřovali, zda navštívené členské státy provedly vhodná správní opat -
ření, aby se jejich strategické rámce pro začleňování Romů úspěšně realizovaly. 
Za koordinaci a provádění romských strategií odpovídají národní kontaktní místa 
pro Romy (kontaktní místa). Jednali jsme proto se zástupci kontaktních míst čtyř 
navštívených členských států, tj. Bulharska, Španělska, Maďarska a Rumunska, 
a dále Německa, Řecka, Francie, Slovenska a Spojeného království, abychom se 
šířeji seznámili s vnitrostátními strategiemi a případnými změnami provedenými 
mezi dvěma programovými obdobími, pokud jde o strategie, plány a koncepci 
programů.
19 
Za programové období 2007–2013 jsme rovněž hodnotili, jak byly operační 
programy EFRR a ESF navrženy, prováděny a monitorovány, abychom posoudili, 
do jaké míry mohly účinně podporovat opatření zaměřená na integraci Romů. 
Zkoumali jsme vzorek programů z tohoto období, abychom vyhodnotili, jak 
přispěly k integraci marginalizovaných romských populací. Při posuzování ESIF 
za období 2014–2020 jsme se omezili na koncepci aspektů EFRR a ESF, které měly 
význam pro integraci Romů, neboť audit se konal ve velmi rané fázi programové -
ho období.
20 
Vybrali jsme čtyři členské státy (Bulharsko, Španělsko, Maďarsko a Rumunsko) na 
základě počtu Romů zde žijících, a protože vyčlenily značnou část financování na 
oblasti, v nichž se mohly potenciálně podporovat iniciativy zaměřené na začleňo -
vání Romů19.
21 
Ve čtyřech navštívených členských státech jsme vybrali sedm operačních progra -
mů EFRR a ESF z programového období 2007–2013, které jsme považovali za re -
levantní pro iniciativy zaměřené na začleňování Romů, a prověřovali jsme celkem 
19 projektů realizovaných v rámci těchto operačních programů20 (viz příloha I ). 
Projekty byly vybrány na základě informací poskytnutých vnitrostátními orgány. 
Zaměřili jsme se na projekty v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, zdravotní péče 
a bydlení, ale také jsme navštívili projekty na jiná témata, jako sociální začleňo -
vání nebo boj proti diskriminaci (viz tabulka 5 ). Všechny vybrané projekty byly 
dokončeny do roku 2013. Seznam subjektů odpovědných za výběr a provádění 
projektů zkoumaných v rámci tohoto auditu uvádí příloha II .19 V programovém období 
2007–2013 dostaly tyto čtyři 
členské státy dohromady 
z EFRR a ESF podporu na 
opatření sociálního 
začleňování ve výši 
14,1 miliardy EUR. To je 20 % 
celkové částky přidělené ze 
strukturálních fondů na 
opatření sociálního 
začleňování ve všech 
členských státech za totéž 
období.
20 Jeden původně vybraný 
projekt byl ze vzorku vyňat 
kvůli nedostatečné 
relevantnosti.
21 Rozsah a cíle auditu 
22 
Naše auditní kritéria vychází ze zkušeností sítě EURoma21, která vydala doporu -
čení22, jak zajistit úspěšnost iniciativ zaměřených na začleňování Romů. Navštívili 
jsme též Agenturu pro základní práva (FRA), abychom získali informace o shroma -
žďování údajů23.
23 
Nejdůležitějšími z těchto kritérií je deset společných základních zásad neboli 10 
SZZ. Jsou zachyceny na obrázku 2  a podrobně popsány v  příloze III . Tyto zásady 
byly projednány na prvním zasedání evropské platformy pro začleňování Romů, 
které se konalo v roce 2009 v Praze. Poté byly připojeny jako příloha k závěrům 
zasedání Rady ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu 
spotřebitele konaném 8. června 2009.
24 
Opatření zaměřená na integraci marginalizovaného romského obyvatelstva 
v operačních programech, které jsme vybrali z programového období 2007–2013, 
byla začleněna do devíti nových operačních programů na období 2014–2020. 
Nový rámec ESIF jsme posuzovali na základě těchto devíti nových operačních 
programů.
25 
Během auditu nám pomáhali externí odborníci na romskou integraci. Vytvořili 
jsme též skupinu čtyř poradců, kteří se podíleli na koncepci auditu a dbali na to, 
aby byly zohledněny důležité aspekty problematiky romské integrace.
26 
Jelikož opatření podporující integraci marginalizovaných Romů a jejich výsled -
ky mohou různé zainteresované subjekty vnímat velmi rozdílně, sestavili jsme 
v každém vybraném členském státu pracovní skupiny. Naším cílem přitom bylo 
shromáždit odporníky a zástupce zainteresovaných subjektů, aby si mohli vymě -
ňovat názory na opatření zaměřená na integraci Romů v souvislosti s našimi před -
běžnými zjištěními z každého navštíveného členského státu. Později jsme uspořá -
dali závěrečné jednání pracovní skupiny s 13 různými zainteresovanými subjekty 
(včetně naší skupiny poradců). Cílem jednání bylo přezkoumat naše předběžná 
zjištění a diskutovat o možných závěrech a doporučeních.21 Síť EURoma je evropská síť, na 
níž se podílí zástupci 
členských států EU a jejímž 
cílem je podporovat využívání 
strukturálních fondů s cílem 
zvýšit účinnost politik 
zaměřených na romské 
společenství.
22 Fundación Secretariado Gitano , 
technický sekretariát sítě 
EURoma, Tackling Roma Needs 
in the 2014 -2020 Structural 
Funds Programming 
Period - Guide to improve the 
planning process  (Řešení 
potřeb Romů v programovém 
období strukturálních fondů 
2014–2020 – Příručka pro 
zlepšení procesu plánování), 
květen 2013.
23 FRA byla zřízena v roce 2007 
jako agentura EU a pověřena 
úkolem poskytovat nezávislá 
a fakticky podložená 
doporučení ohledně 
základních práv. FRA 
a Rozvojový program OSN 
(UNDP) provedly v letech 
2004, 2009, 2012 a 2015 
samostatně a společně 
průzkum romských 
domácností.
22 Rozsah a cíle auditu Obrázek 2Deset společných základních zásad (SZZ) týkajících se začleňování Romů
1. 
Konstruktivní, pragmatické
a nediskriminační politiky10. 
Aktivní účast
Romů
9. 
Zapojení občanské 
společnosti
8. 
Zapojování 
regionálních
a místních orgánů
7. 
Využívání nástrojů 
Evropské unie
6. 
Převod politik vybudovaných 
na průkazném základě5.
Povědomí o genderovém
rozměru4. 
Usilování
o začlenění do 
většinové 
společnosti3. 
Mezikulturní 
přístup2. 
Jednoznačné, ale ne 
výlučné zaměření
Zdroj:  EÚD.
23
 Připomínky
Pokud jde o strategie na úrovni EU a členských států, 
bylo dosaženo pokroku, avšak zlepšení byla 
provedena příliš pozdě na to, aby měla dopad na 
programové období 2007–2013
27 
Zkoumali jsme vývoj příslušných politik jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrov -
ni, pokud jde o lepší zacílení a podporu opatření zaměřených na integraci Romů. 
Zaprvé jsme posuzovali vývoj příslušných politik na úrovni EU. Zadruhé jsme 
přezkoumávali vnitrostátní strategie integrace Romů a hodnotili, zda představo -
valy vhodný nástroj pro lepší řešení problematiky romské integrace.
28 
Posuzovali jsme, zda pro programové období 2007–2013 existoval strategický 
rámec EU pro iniciativy zaměřené na integraci Romů a zda byly v průběhu času 
provedeny změny či zlepšení. Aby byla politika integrace Romů financovaná EU 
účinná, musí Komise podporovat činnost členských států tak, že bude poskytovat 
legislativu EU, rámce politik nebo konkrétní pokyny.
Iniciativa EU v oblasti politiky začleňování Romů byla 
dohodnuta v roce 2011 po rozšíření EU v letech 2004 a 2007
Iniciativy EU byly přijaty příliš pozdě na to, aby měly dopad na 
koncepci programového období 2007–2013
29 
Otázka začleňování Romů nabyla obzvláštního významu na úrovni EU před 
vstupem několika středoevropských a východoevropských států do EU v letech 
2004 a 2007, z nichž některé měly velkou romskou populaci. V dohodách o přístu -
povém partnerství s Bulharskem, Českou republikou, Maďarskem, Rumunskem 
a Slovenskem24 byla další integrace Romů označena za střednědobou politickou 
prioritu.24 Rozhodnutí Rady ze dne 
30. března 1998 a 6. prosince 
1999 o zásadách, prioritách, 
dílčích cílech a podmínkách 
přístupového partnerství 
s Bulharskou republikou, 
Českou republikou, 
Maďarskou republikou, 
Rumunskem a Slovenskou 
republikou.
24 Připomínky 
30 
EU však po přistoupení zemí v letech 2004 a 2007 z integrace Romů neučini -
la konkrétní politickou prioritu. Původní verze nařízení na období 2007–2013 
neobsahovaly zmínku o integraci Romů a neexistoval ani požadavek začlenit ji 
jako konkrétní prioritu do operačních programů EFRR nebo ESF. První konkrétní 
zmínka o romské integraci se objevila v roce 2010, když byly pozměněny podmín -
ky způsobilosti v nařízení o EFRR upravující opatření v oblasti bydlení25.
31 
V roce 2008 začala Komise usilovat o zlepšení situace marginalizovaných Romů. 
Po první vrcholné schůzce EU o romské otázce zřídila evropskou platformu pro 
začleňování Romů, meziútvarovou pracovní skupinu pro integraci Romů, síť kon -
taktních míst a pracovní skupinu pro ukazatele integrace Romů, kterou koordi -
nuje Agentura pro základní práva (viz bod 94). K dalším podpůrným strukturám 
patří dvě tematické pracovní skupiny spadající pod síť kontaktních míst a pravi -
delná jednání s organizacemi občanské společnosti, mezinárodními organizacemi 
a akademickými sítěmi. GŘ pro spravedlnost a spotřebitele spolu s generálními 
ředitelstvími odpovědnými za řízení ESIF také pořádá pravidelné pracovní cesty 
ke zjištění potřebných údajů a dvoustranné dialogy na vysoké úrovni s členskými 
státy. Tyto návštěvy poskytují celostátním a místním orgánům, organizacím ob -
čanské společnosti a všem dotčeným útvarům Komise možnost osobně diskuto -
vat o vývoji příslušných politik.
32 
První důležitý dokument zabývající se integrací Romů na úrovni EU byl však 
vydán v dubnu 2011: jednalo se o sdělení Komise o rámci EU pro vnitrostátní stra -
tegie integrace Romů26 (romské strategie). Poté Rada pro zaměstnanost, sociální 
politiku, zdraví a ochranu spotřebitele27 přijala v květnu závěry, v nichž se členské 
státy zavázaly vypracovat, aktualizovat nebo rozvíjet své romské strategie. Došlo 
k tomu poté, co Komise v osobě svého komisaře pro spravedlnost, základní práva 
a občanství vydala prohlášení o posledním vývoji romské situace, v němž uvedl, 
že diskriminace na základě etnického původu není v Evropě vítána. Komisař dále 
řekl, že Komise je připravena zahájit řízení o nesplnění povinnosti vůči jednomu 
členskému státu (Francii), protože uplatnil směrnici o volném pohybu diskrimi -
nujícím způsobem, což je neslučitelné s Listinou základních práv Evropské unie. 
Závěry Evropské rady z června 2011 zdůraznily zásadní význam začleňování Romů 
a vyzvaly k urychlené realizaci závěrů Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, 
zdraví a ochranu spotřebitele, pokud jde o vypracování, aktualizaci nebo rozvoj 
strategií členských států.25 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 437/2010 ze dne 
19. května 2010, kterým se 
mění nařízení (ES) 
č. 1080/2006 o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, 
pokud jde o způsobilost 
intervencí do bydlení ve 
prospěch marginalizovaných 
skupin obyvatel (Úř. věst. L 132, 
29.5.2010, s. 1).
26 KOM(2011) 173 v konečném 
znění.
27 Rada ve složení pro 
zaměstnanost, sociální 
politiku, zdraví a ochranu 
spotřebitele.
25 Připomínky 
33 
Jednalo se o první iniciativu EU týkající se konkrétně romského obyvatelstva, 
která obsahovala mechanismus dalšího sledování. Navrhovala, aby každý členský 
stát vypracoval vlastní romskou strategii (viz bod 41). Tato iniciativa představo -
vala vhodný rámec pro podporu začleňování Romů a stanovila oblasti, v nichž je 
třeba provést opatření a stanovit cíle. Byly v ní vymezeny čtyři prioritní oblasti 
intervence: vzdělávání, zaměstnanost, zdravotní péče a bydlení. Členské státy 
byly vyzvány, aby v těchto oblastech stanovily dosažitelné cíle.
34 
Členské státy nebyly vyzvány, aby se samostatně zabývaly protidiskriminačními 
opatřeními nebo stanovily související cíle. Ty byly řešeny jako průřezové téma ve 
všech čtyřech ostatních výše uvedených oblastech28. Konkrétní měřitelné proti -
diskriminační ukazatele a cíle však byly stanoveny jen zřídka. Jedná se o výrazný 
nedostatek stávajícího rámce politiky, neboť to Komisi ztěžuje měření dosažené -
ho pokroku.
Začleňování Romů od roku 2011: od přístupu založeného na 
politikách k politickému závazku
Doporučení Rady ohledně integrace Romů přijaté v roce 2013
35 
Doporučení Rady z roku 201329 bylo prvním právním nástrojem EU, který výhrad -
ně upravoval integraci Romů, a odrážel tak zásadní krok vpřed v přístupu EU k za -
čleňování Romů. V doporučení se nepokračovalo v přístupu založeném na poli -
tikách, nýbrž začleňování Romů bylo stanoveno jako politický závazek členských 
států odrážející přijaté předpisy o ochraně lidských práv. Doporučení obsahuje 
konkrétní vodítko, jak mají členské státy zlepšit a urychlit činnosti podporující 
integraci Romů v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, zdravotní péče a bydlení. Ob -
sahuje i pokyny k horizontálním politickým opatřením, včetně pokynů k boji proti 
diskriminaci. Doporučení se rovněž výslovně zmiňuje o protiromském smýšlení; 
tento pojem označuje konkrétní formu rasismu živeného historickou diskriminací.28 Rovné zacházení je 
horizontální zásadou rámce 
EU, který je stanoví jako 
podmínku účinného 
začleňování Romů. V rámci EU 
se výslovně konstatuje, že 
„členské státy nejprve 
potřebují zajistit, aby Romové 
nebyli diskriminováni, ale aby 
se s nimi jednalo jako 
s kterýmkoli jiným občanem 
EU, aby měli rovný přístup ke 
všem základním právům, která 
jsou zakotvena v Listině 
základních práv Evropské 
unie“, Rámec EU pro 
vnitrostátní strategie integrace 
Romů do roku 2020, s. 2.
29 Doporučení Rady ze dne 
9. prosince 2013 o účinných 
opatřeních v oblasti integrace 
Romů v členských státech.
26 Připomínky Tabulka 2Doporučení pro jednotlivé země s tématem romské integrace v pěti zkoumaných 
členských státech
2012 2013 2014 2015
Bulharsko Romská integrace obecně Vzdělávání Zaměstnanost/vzdělávání Vzdělávání
Česká republika – Vzdělávání Vzdělávání Vzdělávání
Maďarsko Romská integrace obecně Chudoba/vzdělávání Chudoba/vzdělávání Vzdělávání
Rumunsko –Romská integrace obecně/
vzděláváníZaměstnanost/vzdělávání Vzdělávání
Slovensko Vzdělávání Vzdělávání Vzdělávání Vzdělávání
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise.
37 
Komise také podrobně sledovala provádění dvou relevantních směrnic30 o rov -
ném zacházení (podrobnější informace o provádění směrnice o rasové rovnosti 
obsahuje tabulka 3 ). V roce 2014 zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti 
České republice a v roce 2015 proti Slovensku, v obou případech kvůli segregaci 
romských žáků ve vzdělávání. Zbývající případy se netýkají konkrétně romského 
obyvatelstva. Komise také monitoruje provádění rámcového rozhodnutí z roku 
2008 o boji proti některým formám a projevům rasismu a xenofobie prostřednic -
tvím trestního práva. Toto rámcové rozhodnutí je od roku 2014 vynutitelné.Od roku 2012 vydává Komise doporučení pro jednotlivé země k začleňování 
Romů
36 
Od roku 2012 vydává Komise doporučení pro jednotlivé země k začleňování 
Romů. Od té doby byl tento typ doporučení předložen pěti členským státům 
s velkými romskými menšinami: Bulharsku, Maďarsku, Slovensku, České republice 
a Rumunsku. Podrobnosti o tématech těchto doporučení určených každé z těchto 
pěti zemí obsahuje tabulka 2 .
30 Směrnice Rady 2000/43/ES 
(směrnice o rasové rovnosti), 
směrnice Rady 2000/78/ES 
(směrnice o rovnosti 
v zaměstnání).
27 Připomínky Tabulka 3Monitorování plnění směrnice o rasové rovnosti 2000/43/ES
Členský státProvedení ve vnitrostátním právu Nesplnění povinnosti1
Lhůta Dokončeno ve lhůtěNesoulad legislativy člen -
ského státu s právem EUNesprávné uplatnění prá -
va EU členským státem
Belgie 19/čvc/03 √
Bulharsko 1/led/07 √ Ukončeno
Česká republika 1/kvě/04 √ Ukončeno Probíhá
Dánsko 19/čvc/03 √ Ukončeno Ukončeno
Německo 19/čvc/03 √
Estonsko 1/kvě/04 √ Ukončeno
Irsko 19/čvc/03 √
Řecko 19/čvc/03 √
Španělsko 19/čvc/03 √ Ukončeno
Francie 19/čvc/03 √
Chorvatsko 1/čvc/13 √
Itálie 19/čvc/03 √
Kypr 1/kvě/04 √
Lotyšsko 1/kvě/04 √ Ukončeno
Litva 1/kvě/04 √ Ukončeno
Lucembursko 19/čvc/03 √
Maďarsko 1/kvě/04 √ Ukončeno
Malta 1/kvě/04 √ Ukončeno
Nizozemsko 19/čvc/03 √ Ukončeno
Rakousko 19/čvc/03 √ Ukončeno
Polsko 1/kvě/04 √ Ukončeno Ukončeno
Portugalsko 19/čvc/03 √ Ukončeno
Rumunsko 1/led/07 √ Ukončeno
Slovinsko 1/kvě/04 √ Probíhá
Slovensko 1/kvě/04 √ Ukončeno Probíhá
Finsko 19/čvc/03 √ Ukončeno
Švédsko 19/čvc/03 √ Ukončeno
Spojené království 19/čvc/03 √ Ukončeno Ukončeno
1 Informace z prosince 2015.
Pozn.:  Pouze v případě České republiky a Slovenska jde o řízení o nesplnění povinnosti týkající se konkrétně romského obyvatelstva.
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise.
28 Připomínky 
Pokyny vydané Komisí a posílená spolupráce s Radou Evropy
38 
Vedle těchto hlavních iniciativ vydala Komise mnoho pokynů k využívání fon -
dů na začleňování Romů. Patří k nim kromě jiného tematické pokyny týkající se 
Romů a marginalizovaných skupin obyvatel, dokument týkající se tematické před -
běžné podmínky ohledně integrace marginalizovaných romských společenství 
a zásady, jak mají členské státy využívat evropské strukturální a investiční fondy 
při řešení vzdělávací a územní segregace.
39 
Kromě toho Komise v roce 2014 vydala evropský kodex chování pro partnerskou 
spolupráci, který stanoví, že členské státy by měly do dohod o partnerství zapojit 
organizace občanské společnosti a zajistit, aby hrály aktivní roli při koncipování 
a provádění programů podporovaných z ESIF31.
40 
Aby Komise zvýšila účinnost své práce na poli romské integrace, od roku 2011 
těsněji spolupracuje s Radou Evropy, což je organizace, která má v této oblasti 
rozsáhlé zkušenosti (viz bod 13). Komise se zejména účastnila jednání pořádaných 
sekretariátem Rady Evropy a některých společných programů s Radou Evropy 
(ROMACT32 a ROMED33).
Pokrok v členských státech: vnitrostátní strategie integrace 
Romů byly přijaty, ale zůstaly některé nedostatky
41 
Členské státy byly v roce 2011 vyzvány, aby vypracovaly vnitrostátní strategii 
integrace Romů (romskou strategii) na období 2011–2020 nebo pokud strategie 
již existovala, aby ji upravily tak, aby odpovídala cílům EU pro integraci Romů. 
V těchto strategiích by měla být stanovena cílená opatření a informace o tom, jak 
jejich provádění financovat (vnitrostátně, z EU, jinak). Měla by v nich být rovněž 
navržena řešení současných překážek účinnějšího využívání prostředků EU a po -
loženy základy spolehlivého monitorovacího mechanismu, aby mohly vzniknout 
konkrétní výsledky pro Romy.31 Nařízení Komise v přenesené 
pravomoci (EU) č. 240/2014 ze 
dne 7. ledna 2014 o evropském 
kodexu chování pro 
partnerskou spolupráci 
v rámci evropských 
strukturálních a investičních 
fondů (Úř. věst. L 74, 14.3.2014, 
s. 1).
32 Cílem programu ROMACT je 
zlepšit vnímavost 
a odpovědnost orgánů místní 
správy, především volených 
činitelů a vyšších státních 
úředníků, vůči 
marginalizovaným romským 
společenstvím. Zaměřuje se 
na vytváření dlouhodobého 
a trvalého politického závazku, 
který povede k udržitelným 
plánům a opatřením pro 
začleňování Romů (viz též 
http://coe-romact.org/ ).
33 Program ROMED má dvě fáze. 
První fáze programu ROMED 
spočívá v iniciativě, jejímž 
cílem je vyškolit mediátory, 
aby mohli provádět kvalitní 
mediaci mezi romskými 
společenstvími a orgány 
místní správy. Od zahájení 
programu v roce 2011 bylo 
vyškoleno více než 1 300 
mediátorů ve 22 zemích. 
Druhá fáze programu ROMED, 
která začala v roce 2013, se 
zaměřuje na místní kontexty 
a zejména na to, jak může 
mediace podnítit účast 
romských společenství na 
inkluzivnější a demokratičtější 
správě ve vybraných obcích 
v 11 členských zemích Rady 
Evropy (viz též http://romed.
coe-romact.org/ ).
29 Připomínky 
42 
Pokud jde o tyto vnitrostátní strategie integrace Romů:
– prověřovali jsme konkrétní obsah romských strategií navštívených členských 
států,
– kontrolovali jsme, zda byly pro realizaci romských strategií určeny příslušné 
zainteresované subjekty a jaká je v této souvislosti úloha národních kontakt -
ních míst pro Romy (kontaktních míst),
– posuzovali jsme monitorovací mechanismy ve vztahu k provádění strategií,
– přezkoumali jsme, jak Komise posoudila zprávy členských států o provádění 
jejich romských strategií.
Vnitrostátní strategie integrace Romů (romská strategie)
Vnitrostátní strategie integrace Romů přijaly všechny navštívené členské 
státy
43 
Poté, co Komise vydala své sdělení, v němž vyzvala členské státy, aby přijaly rom -
skou strategii, všechny členské státy34 tak učinily. Některé členské státy se rozhod -
ly pro účely romské integrace přijmout integrovaný soubor opatření, který jsme 
považovali za rovnocenný romské strategii. Po romských strategiích následovaly 
ve všech čtyřech navštívených členských státech akční plány. Každý také ustavil 
národní kontaktní místo pro Romy.
44 
Komise nestanovila, že klíčové prioritní oblasti v romských strategiích by měly 
zahrnovat i boj proti diskriminaci. Nicméně romské strategie Bulharska, Maďar -
ska35 a Španělska šly nad rámec čtyř hlavních předepsaných oblastí, tj. vzdělává -
ní, zaměstnanosti, zdravotní péče a bydlení: obsahovaly i kapitolu zabývající se 
speciálně bojem proti diskriminaci. Romská strategie Rumunska se o boji proti 
diskriminaci zmiňovala také, avšak jen nepřímo v souvislosti se čtyřmi hlavními 
předepsanými oblastmi. Ze čtyř vybraných členských států stanovily cíle pro boj 
proti diskriminaci jen Bulharsko a Maďarsko.34 Kromě Malty, která uvádí, že 
žádné romské obyvatelstvo 
nemá.
35 „Národní strategie sociálního 
začleňování – extrémní 
chudoba, dětská chudoba, 
Romové“, jelikož v Maďarsku 
nebyla strategie jen pro Romy. 
Z důvodů jednoznačnosti se 
bude nadále označovat jako 
romská strategie.
30 Připomínky 
45 
Tři ze čtyř romských strategií obsahovaly cíle týkající se vzdělávání, zaměstna -
nosti, zdravotní péče a bydlení. Čtvrtá, maďarská romská strategie, obsahovala 
obecné cíle, avšak nebyly s nimi spojeny žádné vyčíslené cílové hodnoty a ne 
všechny cíle se týkaly speciálně romského obyvatelstva, například v oblasti byd -
lení. Strategie sice poskytovala příslušné informace o situaci romského obyvatel -
stva v Maďarsku, ty však nebyly využity k tomu, aby se ve strategii zformulovaly 
ukazatele nebo výchozí hodnoty týkajících se konkrétně Romů. Romská strategie 
Rumunska obsahovala výchozí hodnoty jen pro určité ukazatele. Bylo tak obtížné 
vyhodnotit výsledky, kterých tyto strategie dosáhly, neboť výchozí bod nebyl 
znám.
Všechny vnitrostátní strategie integrace Romů se odvolávají na deset 
společných základních zásad (SZZ) týkajících se začleňování Romů
46 
Všechny strategie se buď přímo (Bulharsko, Maďarsko a Španělsko), nebo nepří -
mo (Rumunsko) odvolávají na deset společných základních zásad (SZZ) týkajících 
se začleňování Romů (viz bod 23 a  obrázek 2 ). Zjistili jsme však, že když členské 
státy sestavovaly samotné strategie, deset SZZ ne vždy uplatňovaly:
 ο v případě Španělska a Bulharska byly předloženy písemné doklady o tom, že 
byly konzultovány organizace občanské společnosti a že vnitrostátní orgány 
na příspěvek nevládních organizací poskytly zpětnou vazbu;
 ο v případě Rumunska a Maďarska byla SZZ 9, týkající se zapojení občanské 
společnosti, a SZZ 10, týkající se aktivní účasti Romů na vytváření politik, 
uplatněna jen částečně:
– v Rumunsku před přijetím romské strategie proběhl konzultační proces 
a bylo uspořádáno několik jednání, avšak organizace občanské spo -
lečnosti zpochybňovaly jejich transparentnost a počet. Uvedly také, že 
nebyly spraveny o tom, jak byly jejich příspěvky zohledněny. Nenašli jsme 
žádné doklady o tom, zda a jak rumunské orgány k příspěvkům nevlád -
ních organizací přihlédly;
– v Maďarsku bylo jen málo dokladů o tom, jak konzultace romské strategie 
probíhaly, a aktualizovaná verze romské strategie neobsahovala žádné 
informace o tom, zda a jak byly zohledněny připomínky od různých zain -
teresovaných subjektů. Pokud jde o akční plán, žádné konzultace nepro -
běhly. Kromě toho byly jmenovány dvě organizace občanské společnosti, 
aby spolu s orgány veřejné správy uskutečnily nejdůležitější opatření 
romské strategie. V důsledku toho byly ostatní organizace občanské spo -
lečnosti vytěsněny.
31 Připomínky 
Ve vnitrostátních strategiích integrace Romů se neuvádí dostupná finanční 
podpora v členských státech na opatření zaměřená na začleňování Romů
47 
Naše analýza ukázala, že romské strategie Bulharska, Maďarska a Španělska 
neobsahovaly žádné informace o finančních prostředcích přidělených na opat -
ření související s Romy, ať již v rámci vnitrostátního rozpočtu nebo z operačních 
programů EFRR nebo ESF spolufinancovaných z rozpočtu EU. V případě Bul -
harska se v romské strategii uvádělo, že hlavním zdrojem financování projek -
tů, jimiž se strategie realizuje, jsou fondy EU. Pouze v Rumunsku byl vyčleněn 
rozpočet, avšak ten obsahoval určité nesrovnalosti: v romské strategii nebyl jako 
zdroj financování uveden EFRR, třebaže byl jako zdroj využíván, neboť EFRR byl 
v roce 2010, tedy ještě před přijetím romské strategie, pozměněn36. Jelikož chybí 
informace o finančních prostředcích na řešeních otázek souvisejících se začleňo -
váním Romů, obtížně se posuzuje, zda byly strategie členských států od počátku 
realistické.
Stanovení odpovědnosti za provádění romských strategií: úloha 
národních kontaktních míst pro Romy (kontaktních míst)
48 
Všechny členské státy, jež jsme analyzovali, zřídily národní kontaktní místa pro 
Romy a vymezily jejich odpovědnost v souladu s požadavky sdělení Komise 
z roku 2011. Kontaktní místa koordinují vypracování a provádění romských stra -
tegií. Monitorují dosažený pokrok romské strategie a poskytují tyto informace 
Komisi37. Pravomoci kontaktních míst jsou však omezené. Jelikož operační odpo -
vědností byla pověřena národní ministerstva, neměla kontaktní místa ve vybra -
ných členských státech v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, bydlení a zdravotní 
péče žádnou pravomoc. Kontaktní místa rovněž neměla rozhodovací pravomoc 
přidělovat finanční zdroje na integrační programy.
49 
Velikost, struktura a úkoly devíti vybraných kontaktních míst se velmi lišily. 
Několik kontaktních míst již existovalo pod jiným jménem před tím, než Komise 
koncept kontaktního místa zavedla. Některá byla pověřena dalšími úkoly, aniž 
dostala dodatečné zdroje38. Kapacita bulharského kontaktního místa byla nedo -
statečná, jak se popisuje v bodě 50.36 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1080/2006 ze dne 
5. července 2006 o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj 
a o zrušení nařízení (ES) 
č. 1783/1999 (Úř. věst. L 210, 
31.7.2006, s. 1).
37 KOM(2011) 173 v konečném 
znění, s. 9.
38 Například španělské kontaktní 
místo ve výroční zprávě za rok 
2014 pro Komisi konstatovalo 
obtíže s přidělením většího 
množství zdrojů kontaktnímu 
místu, aby tak mohlo zajistit 
dostatečnou realizaci romské 
strategie.
32 Připomínky 
50 
Nalezli jsme však dva nedostatky, pokud se jedná o odpovědnost za provádění 
romské strategie. Zaprvé, zjistili jsme, že spolupráce v Rumunsku a Španělsku 
byla špatná. Zadruhé, v Bulharsku a Španělsku jsme zjistili nesoulad mezi úkoly 
a zdroji:
– V Rumunsku jsme si povšimli, že špatná spolupráce mezi Národní agenturou 
pro Romy a různými vládními ministerstvy při poskytování údajů ohrožovala 
řádné monitorování romské strategie. Podobně ve Španělsku jsme zazname -
nali, že existující koordinační subjekty (jako Skupina pro technickou spolu -
práci) neúčinně poskytovaly spolehlivé informace a koordinovaly politiky, 
takže byla viditelná potřeba lepší koordinace, aby mohla být romská strategie 
řádně prováděna. Oba tyto příklady nedostatečné koordinace bránily sbě -
ru spolehlivých údajů, a proto bylo provádění romské strategie obtížnější 
monitorovat.
– V Bulharsku byla tamějšímu kontaktnímu místu poskytnuta nízká míra pravo -
mocí a zdrojů přesto, že se jednalo o jeden z hlavních subjektů odpovědných 
za provádění a monitorování romské strategie. Několik neziskových organi -
zací v Bulharsku upozorňovalo na nedostatek politické vůle39. Na podobný 
problém upozornilo španělské kontaktní místo ve své zprávě o pokroku za 
rok 2014.
Nedostatky v monitorování pokroku vnitrostátních strategií 
integrace Romů
51 
Zjistili jsme, že monitorování a posuzování pokroku romských strategií činilo 
všem navštíveným členským státům značné potíže (viz též bod 74):
– v Bulharsku nebyly v romské strategii stanoveny žádné zvláštní monitorovací 
postupy nebo postupy pro vyvozování odpovědnosti. Ne všechna opatření 
navíc měla vyčíslitelné cíle;
– i když v Maďarsku byl vyvinut systém ukazatelů pro monitorování programu, 
údaje, jež obsahoval, nebyly od roku 2012 aktualizovány;
– v Rumunsku bylo monitorování výrazně oslabeno, protože chyběly informace 
o ukazatelích stanovených v romské strategii a strukturované finanční údaje 
o procesu realizace byly nedostatečné. Monitorovací zprávy se nezmiňovaly 
o stanovených cílech ani o tom, do jaké míry jich bylo dosaženo, takže bylo 
obtížné posoudit, jak účinně byly realizovány;
– ve Španělsku obsahoval akční plán na roky 2014–2016 pouze popis opatření 
na rok 2014. Opatření na rok 2015 byla stanovena až v polovině roku 2015, což 
znesnadňovalo plánování na onen rok.39 Monitorovací zpráva občanské 
společnosti o plnění národní 
strategie integrace Romů 
a akčního plánu Dekády 
v Bulharsku v roce 2012, s. 9.
33 Připomínky 
Jak Komise posuzovala provádění romských plánů
52 
Evropská komise tyto vnitrostátní strategie posoudila, identifikovala jejich ne -
dostatky a v květnu 2012 zveřejnila své závěry ve sdělení (Vnitrostátní strategie 
integrace Romů: první krok při provádění rámce EU). V roce 2013 začala Komise 
s roční periodicitou hodnotit úspěšnost provádění romských strategií. Roční 
hodnocení obsahují podrobné informace o celkových nedostatcích, které je třeba 
řešit. Hlavní závěry hodnocení z posledních let se zabývaly skutečností, že stále 
neexistovaly podmínky nutné pro úspěšné provádění strategií, takže romské stra -
tegie se prováděly pomalu. Chyběly především tyto prvky: konkrétní cíle a odpo -
vídající opatření proti segregaci romských dětí ve vzdělávání, jasnější časový plán 
realizace a jasnější rozvržení financí a také opatření v oblasti boje proti diskrimi -
naci a rasismu vůči Romům.
53 
Členské státy od té doby s prováděním svých romských strategií pokročily. Zprá -
va Komise z roku 2015 však ukázala, že určité nedostatky, jež existovaly nejméně 
od roku 2012, nebyly v roce 2014 ještě odstraněny: stále neexistovaly některé 
podmínky nutné pro úspěšnou realizaci strategií. To potvrdilo skutečnosti, které 
jsme ve čtyřech vybraných členských státech zjistili.
54 
Například byl ve strategiích vymezen cíl řešit segregaci romských dětí ve vzdělá -
vání, ten však bylo kvůli nedostatečnému počtu stanovených opatření a cílů ob -
tížné splnit. Pokud taková opatření existovala, byly časový rozvrh jejich provádění 
i rozpočtové mechanismy nejasné. Tyto nedostatky provádění romské strategie 
zpomalily. V Bulharsku se zpráva o pokroku rovněž zmiňovala o nedostatečné 
politické vůli a o potřebě zlepšit protidiskriminační opatření.
55 
Tyto nedostatky, zejména otázka segregace ve vzdělávání, byly součástí dopo -
ručení vydaných konkrétně pro některé členské státy. V případě České republiky 
a Slovenska Komise z tohoto důvodu proti členským státům dokonce zahájila 
řízení o nesplnění povinnosti (viz bod 37).
34 Připomínky 
56 
Na začátku programového období 2014–2020 Komise kontrolovala, zda se těmito 
skutečnostmi zabývaly dohody o partnerství. Své poradní úlohy na jednáních 
monitorovacího výboru operačních programů, které jsme za programové období 
2014–2020 posuzovali, využila také k tomu, aby připomněla, jaký význam mají 
doporučení pro jednotlivé země týkající se romské problematiky pro příslušné 
operační programy.
V období 2014–2020 se v politice soudržnosti věnuje 
opatřením romské integrace větší pozornost než 
v období 2007–2013
57 
Analyzovali jsme, zda byla integrace Romů jasně uvedena v rámci pro politiku 
soudržnosti na období 2007–2013. Rovněž jsme prověřovali, jak členské státy, kte -
ré dostávaly na iniciativy zaměřené na romskou integraci spolufinancování z EFRR 
a ESF, začlenily iniciativy vypracované na úrovni EU do příslušných vnitrostátních 
strategií a OP .
58 
Pokud jde o období 2014–2020, posuzovali jsme, zda byla integrace Romů jasně 
uvedena v právním rámci ESIF a zda se Komise vypořádala s nedostatky, které se 
objevily v programovém období 2007–2013. U obou období jsme zkoumali, zda 
Komise a členské státy zřídily v oblasti romské integrace účinný monitorovací 
systém.
35 Připomínky 
Přestože v právním rámci na období 2007–2013 chyběla 
o integraci Romů zmínka, vybrané členské státy ve svých OP 
romskou integraci uváděly
OP na období 2007–2013 se o romské integraci zmiňovaly obecně
59 
Když se sestavoval rámec politiky soudržnosti na programové období 2007–2013, 
integrace Romů nebyla ještě jako konkrétní priorita na úrovni EU vymezena. Slo -
vo „Romové“ se v nařízeních na období 2007–2013 vůbec neobjevovalo. Nicméně 
všechny čtyři navštívené členské státy měly alespoň jednu stávající regionální či 
celostátní strategii romské integrace nebo rovnocenný program. Integrací Romů 
se zabývaly alespoň v některých svých OP , jak je popsáno v  tabulce 4 .Tabulka 4Zmínky o začleňování Romů v operačních programech EFRR a ESF na období 
2007–2013
Zvláštní cílové skupiny Zvláštní ukazateleZmínky o  romském společenství
v opatřeních zaměřených 
na ohrožené skupinyv opatřeních zaměřených 
na pomoc nejméně rozvi -
nutým oblastem
Bulharsko X X X
Španělsko X X
Maďarsko X X X
Rumunsko X X
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise.
60 
Přestože se nařízení o EFRR v roce 2010 změnilo, většina opatření v našem vzorku, 
která byla relevantní pro marginalizované Romy, byla spolufinancována z ESF (viz 
bod 30). Jejich velká část (sedm ze 17) byla opatření související se zaměstnanos -
tí (viz tabulka 5 ). To lze vysvětlit skutečností, že z článku 162 SFEU vyplývá, že 
projekty a opatření ESF musí mít souvislost se zaměstnaností. Na druhé straně 
nařízení o ESF umožňuje a dokonce vyzývá k tomu, aby se financovala opatření 
sociálního začleňování. To nedává orgánům právní jistotu, že financování z ESF 
lze čerpat na jakákoli opatření sociálního začleňování bez ohledu na spojitost se 
zaměstnaností.
36 Připomínky Tabulka 5Oblasti působnosti prověřovaných projektů
BulharskoESF EFRR
Projekt 1 Projekt 2 Projekt 3 Projekt 4 Projekt 5
Vzdělávání √
Zaměstnanost √
Zdravotní péče √
Sociální začleňování √
Sociální infrastruktura √
MaďarskoESF
Projekt 6 Projekt 7 Projekt 8 Projekt 9 Projekt 10
Vzdělávání √
Zaměstnanost √ √
Zdravotní péče
Sociální začleňování √ √
Sociální infrastruktura
RumunskoESF EFRR
Projekt 11 Projekt 12 Projekt 13 Projekt 14 Projekt 15
Vzdělávání √
Zaměstnanost √
Zdravotní péče √
Sociální začleňování √
Sociální infrastruktura √
ŠpanělskoESF (OP „Boj proti diskriminaci“) ESF (OP „Andalusie“)
Projekt 16 Projekt 17 Projekt 18 Projekt 19
Vzdělávání √
Zaměstnanost √ √ √
Zdravotní péče
Sociální začleňování
Sociální infrastruktura
Pozn.:  V Maďarsku byly realizovány relevantní projekty sociální infrastruktury financované z EFRR, avšak do auditu zahrnuty nebyly, neboť nebyly 
do roku 2013 dokončeny.
Zdroj:  EÚD.
37 Připomínky 
Omezené zmínky o strategiích integrace Romů a malý počet 
specifických ukazatelů týkajících se Romů v operačních 
programech EFRR a ESF na období 2007–2013
61 
O romských strategiích se zmiňoval jen jeden ze sedmi prověřovaných operač -
ních programů EFRR a ESF na období 2007–2013 a ukazatele týkající se Romů 
stanovily tři operační programy:
– OP pro rozvoj lidských zdrojů (POSDRU) v Rumunsku se výslovně zmiňoval 
o strategii integrace Romů, která byla zavedena, když OP vstoupil v platnost. 
Provádění této integrační strategie bylo jedním z uváděných cílů OP . I když se 
tento OP nezaměřoval konkrétně na Romy, obsahoval přesto ukazatel výstu -
pů a ukazatel výsledků zaměřený konkrétně na romské obyvatelstvo;
– Bulharský operační program ESF, který byl vybrán, rovněž u některých opat -
ření obsahoval ukazatele výstupů a výsledků týkající se konkrétně Romů;
– maďarský OP , který jsme vybrali, obsahoval jeden ukazatel zaměřený konkrét -
ně na Romy, který se nevztahoval k jednomu určitému opatření.
Zbývající čtyři vybrané OP ukazatele týkající se konkrétně Romů neobsahovaly.
Zkoumané OP na období 2007–2013 neobsahovaly žádné 
informace o finanční podpoře pro integraci Romů
62 
Financování z ESF se poskytovalo podle prioritních témat, tj. cílů, k nimž měl ESF 
přispívat. Iniciativy zaměřené na romskou integraci měly nejčastěji přispívat k cí -
lům prioritních témat ESF v oblasti sociálního začleňování40. Během sedmiletého 
programového období bylo na opatření sociálního začleňování v operačních pro -
gramech ESF se samostatnou prioritní osou věnovanou sociálnímu začleňování 
původně přiděleno 11,5 miliardy EUR (ze zdrojů EU i vnitrostátních zdrojů). Nebyly 
však dostupné žádné finanční informace o tom, jaká část těchto prostředků byla 
určena na integraci marginalizovaných romských společenství. Kromě toho inicia -
tivy zaměřené na začleňování Romů mohly čerpat finance v rámci jiných, obec -
nějších prioritních témat, jako byla témata týkající se vzdělávání a zaměstnanosti.40 Zvyšování přizpůsobivosti 
pracovníků a společností, 
podniků a podnikatelů, 
zlepšování přístupu 
k zaměstnání a udržitelnosti, 
zlepšování sociálního 
začlenění znevýhodněných 
osob a zlepšování lidského 
kapitálu.
38 Připomínky 
63 
Prostředky z EFRR se rovněž poskytovaly podle dalších prioritních témat, z nichž 
nejrelevantnější pro integraci Romů byla „sociální infrastruktura“41. Na toto prio -
ritní téma bylo celkem přiděleno 18,6 miliardy EUR. Toto financování se skládalo 
hlavně z obecné podpory, která nebyla zaměřena na konkrétní skupinu, jak se 
vysvětluje v  rámečku 4 .
Obecná a zaměřená podpora: vzájemně se doplňující přístupy k integraci Romů
Obecná podpora označuje politiky obracející se k široké veřejnosti, aniž se mezi příjemci rozlišuje na základě 
rasy, etnického původu nebo jiných nepodstatných činitelů.
Zaměřená podpora označuje politiky určené výslovně, avšak nikoli výhradně pro jednu či několik konkrétních 
cílových skupin, jako je například určitá menšinová skupina.
Zkušenosti ukazují, že Romové se budou do společnosti úspěšně integrovat spíše tehdy, budou-li mít také pří -
stup k podpoře poskytované v rámci obecných iniciativ, které se nezaměřují výhradně na ně. Neexistuje jeden 
jediný model, jak to provést: je třeba použít „na míru šitý“ přístup, který bude zohledňovat místní situaci42.
42 How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions , Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion  (Jak zahrnout 
začleňování Romů do obecných programů, projektů a intervencí, Lepší osvojování politiky začleňování Romů), vzdělávací síť Evropského 
sociálního fondu (ESF).Rámeček 4
64 
Než bylo nařízení o EFRR v roce 2010 pozměněno, nebylo možno z EFRR čerpat 
podporu zaměřenou na konkrétní skupiny s výjimkou členských států vstoupi -
vších do EU k 1. květnu 2004 nebo po tomto datu a za určitých podmínek. Od 
této změny bylo na programy bydlení zaměřené na marginalizované skupiny oby -
vatel, včetně Romů, v osmi členských státech přiděleno celkem 80 milionů EUR43.
65 
Z naší analýzy také vyplynulo, že mnoho členských států neshromažďuje údaje 
o etnickém původu, takže pak nejsou v dané zeměpisné oblasti schopny stanovit 
velikost romského obyvatelstva a posoudit konkrétní problémy, které na tuto 
skupinu doléhají. Tato skutečnost mohla přispět k potížím při stanovení rozsahu 
financování nutného pro romskou integraci.41 Sem patří tyto investiční 
kategorie: vzdělávání, zdraví, 
péče o děti, bydlení a další 
sociální infrastruktura.
43 Bulharsko, Česká republika, 
Řecko, Francie, Itálie, 
Maďarsko, Rumunsko 
a Slovensko.
39 Připomínky 
Větší zaměření na romskou problematiku na úrovni EU se 
odrazilo v rámci pro ESIF na období 2014–2020
Finanční podpora z ESIF je lépe sladěna se strategií EU 2020 
a doporučeními Komise pro jednotlivé země
66 
Nařízení o ESIF44 (tj. nařízení o společných ustanoveních, nařízení o EFRR a naříze -
ní o ESF) stanoví, že ESIF musí poskytovat podporu, která je v souladu se strategií 
EU 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a s příslušnými 
doporučeními pro jednotlivé země.
67 
Dohody o partnerství ve třech ze čtyř navštívených členských států (Bulharsko, 
Maďarsko a Rumunsko) se odvolávaly na konkrétní doporučení pro jednotlivé 
země týkající se romského obyvatelstva vydaná od roku 2012. Tak tomu bylo 
i v případě Slovenska. V případě Španělska žádné takové doporučení vydáno 
nebylo.
68 
Doporučení pro jednotlivé země v souvislosti s integrací Romů se týkají hlavně 
vzdělávání (viz též bod 36 a  tabulka 2 ). Když byly OP koncipovány, Komise vyzva -
la členské státy, které na toto téma dostaly doporučení, aby s pomocí fondů EU 
provedly reformu své obecné vzdělávací politiky, aby měli Romové rovný přístup 
ke vzdělávacímu systému. V Maďarsku však nebyla opatření na odstranění segre -
gace ve vzdělávání uvedená v operačních programech na programové období 
2014–2020, které jsme zkoumali, dostatečně podrobně rozvedena. Pochybujeme 
tudíž, že Maďarsko bude s pomocí ESIF segregaci, která přetrvává v jeho vzdělá -
vací soustavě, úspěšně řešit (viz rámeček 5 ).44 Čl. 4 odst. 1 ve všech třech 
nařízeních.
40 Připomínky 
Konkrétní investiční priorita pro marginalizované skupiny 
obyvatelstva (například Romy) ve 12 členských státech EU
69 
Rámec pro ESIF na období 2014–2020 také klade větší důraz na to, aby cíle ope -
račních programů spolufinancovaných z ESIF byly v souladu s prioritami EU. Ob -
sahuje konkrétní investiční prioritu pro operační programy ESF, v níž se výslovně 
zmiňuje romské obyvatelstvo. Tato investiční priorita (IP 9 ii) „Integrace margina -
lizovaných společenství, jako jsou Romové“) spojuje prioritní politiky uvedené 
v doporučení pro jednotlivé země s prioritami EU pro financování a zároveň 
jednoznačným způsobem umožňuje vyčlenit prostředky na tento účel.
70 
Navíc jedna z předběžných podmínek45, tj. kritérií, která rámec stanoví pro spo -
lufinancování, hovoří konkrétně o této investiční prioritě, takže by se jí v operač -
ních programech měla věnovat náležitá pozornost. Předběžná podmínka pro IP 
9 ii) týkající se Romů zní: „Je vypracován vnitrostátní strategický rámec politiky 
začleňování Romů.“Nedostatek opatření na odstranění segregace v oblasti vzdělávání v rámci pro ESIF 
v Maďarsku
V maďarském OP na období 2007–2013 „Sociální obnova“, jehož 3. priorita se týkala vzdělávání, byl jako uka -
zatel použit počet aktivních místních programů na odstranění segregace ve vzdělávání. „Desegregace“ byla 
nepřímým odkazem na Romy jako cílovou skupinu. Ukazatel byl zaměřen na znevýhodněné regiony a oblasti 
s cílovou hodnotou 100 realizovaných programů do roku 2013 (výchozí údaj z roku 2007 byl dva).
Tento ukazatel však již nebyl obsažen v posledním upraveném znění OP . Nebyl tudíž měřen a nebude měřen 
ani na konci programového období. Není také popsáno, jaká opatření na odstranění segregace ve vzdělávání 
hodlá Maďarsko provádět v programovém období 2014–2020. To ukazuje na nedostatečné odhodlání řešit 
otázku segregace ve vzdělávání pomocí strukturálních fondů.Rámeček 5
45 Čl. 2 odst. 33 nařízení (EU) 
č. 1303/2013: „‚použitelnou 
předběžnou podmínkou [se 
rozumí] konkrétní a předem 
přesně vymezený podstatný 
faktor, který je nezbytným 
předpokladem pro účinné 
a účelné splnění specifického 
cíle investiční priority nebo 
priority Unie, je s tímto cílem 
přímo a skutečně spojen a má 
přímý vliv na jeho účinné 
a efektivní splnění.“ 
(Úř. věst. L 347, 20.12.2013, 
s. 320).
41 Připomínky 
71 
Všech pět členských států (Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Rumunsko 
a Slovensko), které dostaly doporučení pro jednotlivé země týkající se začleňová -
ní Romů, zapracovaly IP 9 ii) nejméně do jednoho svého OP na období 2014–2020 
(viz tabulka 6 ). Těchto pět členských států již dříve do svých dohod o partnerství 
vložilo návrhy, jak využívat fondy EU na podporu začleňování Romů.
72 
Dalších sedm členských států (Belgie, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Rakousko 
a Polsko) také začlenilo IP 9 ii) nejméně do jednoho OP . Jinými slovy, 12 členských 
států, v nichž dohromady žije více než 90 % odhadované romské populace EU, 
začlenilo IP 9 ii) alespoň do jednoho OP . Jak ukazuje tabulka 6 , na IP 9 ii) bylo na 
programové období 2014–2020 přiděleno 1,5  miliardy  EUR.Tabulka 6Částky poskytnuté členským státům v rámci investiční priority 9 ii) „Integrace 
marginalizovaných společenství, jako jsou Romové“ na programové období 
2014–2020
Členský státČástka  
(v mil. EUR)Podíl na celkovém financování 
členského státu z ESFPodíl na celkovém financování 
podle IP 9 ii)
Maďarsko1470  10,0 %
85 %Rumunsko1372  7, 8  %
Česká republika1200  5,8 %
Bulharsko1143  9,4 %
Slovensko199  4,6 %
Řecko 73  2,0 %
15 %Itálie 71  0,7 %
Španělsko 48  0,6 %
Polsko 19  0,1 %
Belgie 10  1,0 %
Francie 8  0,1 %
Rakousko 4  0,9 %
Celkem 1 518 – 100 %
1 Členské státy s doporučeními pro jednotlivé země týkajícími se Romů.
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise.
42 Připomínky 
73 
Ne všechny OP v těchto zemích, které pokrývaly zeměpisné oblasti s velkou rom -
skou populací, obsahovaly IP 9 ii) nebo s ním související ukazatele. To platilo i pro 
některé OP , v nichž byly přiděleny značné částky na hlavní oblasti důležité pro 
integraci romského obyvatelstva. Jako dva příklady lze uvést regionální operační 
program pro Andalusii, kde žije téměř 50 % španělských Romů, a operační pro -
gram ESF „Hospodářský rozvoj a inovace“ v Maďarsku, v němž bude realizováno 
mnoho opatření týkajících se zaměstnatelnosti.
74 
Čtyři členské státy (Bulharsko, Česká republika, Řecko a Slovensko) splnily v době 
auditu předběžné podmínky platné pro IP 9 ii), jež byly stanoveny v nařízení 
o společných ustanoveních, pouze částečně, protože neměly řádné monitorovací 
nástroje či metodiku pro provádění svých romských strategií (viz bod 51). Chor -
vatsko, Itálie, Maďarsko a Slovensko nesplnily obecnou předběžnou podmínku 
vztahující se na boj proti diskriminaci. Všechny tyto členské státy pak Komisi 
předložily akční plány, v nichž vysvětlovaly, jak hodlají tyto předběžné podmínky 
splnit. Komise pak posoudila jejich obsah. Z obdržených informací Komise dospě -
la k závěru, že Maďarsko kritéria pro boj proti diskriminaci splnilo a že Slovensko 
splnilo předběžnou podmínku týkající se IP 9 ii) na základě akčního plánu, jejž 
předložily.
75 
IP 9 ii) je sice užitečná inovace, ale ESIF jsou v současné době řízeny způso -
bem, který přehlíží rozdíly mezi členskými státy, pokud jde o současnou situaci 
romského obyvatelstva. Prostředky z ESIF se mezi členské státy přidělují podle 
ukazatelů, jež se konkrétně nevztahují k romskému obyvatelstvu, jako je celková 
populace, míra nezaměstnanosti nebo HDP . Tyto ukazatele nejsou podle našeho 
názoru nejvhodnějším způsobem, jak stanovit, kolik prostředků EU na romskou 
integraci by se mělo každému členskému státu přidělit.
43 Připomínky 
Všechny čtyři navštívené členské státy poskytují finanční podporu 
na romskou integraci za použití integrovaného přístupu
76 
Použije-li se integrovaný přístup, má to kladný dopad na snahy podpořit integra -
ci Romů pomocí ESIF. Všechny čtyři vybrané členské státy použily integrovaný 
přístup – tj. řešení několika různých oblastí současně46 – nejméně v jednom ze 
svých operačních programů financovaných z jednoho nebo více47 fondů. V této 
souvislosti bylo na jedné straně dobrým příkladem Rumunsko (viz rámeček 6 ). Na 
druhé straně ve Španělsku skutečnost, že v regionálním OP pro Andalusii chyběla 
pravidla vymezující integrovaný přístup, představovala promarněnou příležitost.
Dobrý příklad integrovaného přístupu – společná výběrová komise v Rumunsku
Aby Rumunsko lépe využívalo strukturální fondy, použilo u dvou operačních programů (operační program ESF 
„Lidský kapitál“ a regionální operační program EFRR) integrovaný přístup. Jeden z těchto OP čerpal spolufi -
nancování z EFRR a druhý z ESF. Oba OP měly společnou prioritní osu. Rumunsko rovněž zřídilo společnou 
výběrovou komisi, v níž byly zastoupeny řídicí orgány dvou OP a dále tři další společné subjekty, včetně kon -
taktního místa a národní protidiskriminační rady. Byly vyhlášeny společné výzvy k předkládání návrhů pro oba 
OP s týmiž podmínkami způsobilosti a v týchž oblastech činnosti. Z operačních programů se rovněž poskyto -
valo komplementární financování (tj. využívání EFRR a ESF na různé projektové činnosti, které se provádějí ve 
vzájemné souvislosti či následnosti).Rámeček 6
Financování určené na protidiskriminační opatření
77 
Podle článku 8 nařízení o ESF by členské státy měly z ESF podporovat iniciativy 
s konkrétním cílem boje proti diskriminaci. Podpora na tyto iniciativy se posky -
tuje v rámci investiční priority ESF 9 iii) „Boj proti všem formám diskriminace 
a prosazování rovných příležitostí“ (IP 9 iii).
78 
IP 9 iii) začlenilo do alespoň jednoho ze svých OP na programové období 2014–
2020 jedenáct členských států. V rámci IP 9 iii) byly přiděleny celkové prostředky 
ve výši 414 milionů EUR (viz tabulka 7 ).46 Příslušnými oblastmi pro 
integraci Romů jsou bydlení, 
vzdělávání, zdraví, sociální 
péče, zaměstnanost 
a bezpečnost a opatření na 
odstranění segregace.
47 Maďarsko.
44 Připomínky 
79 
Ze čtyř členských států, jež jsme prověřovali, zahrnulo Španělsko IP 9 iii) do sedmi 
svých OP . Česká republika a Slovensko, které byly předmětem řízení o nesplnění 
povinnosti kvůli segregaci romských žáků ve vzdělávání (viz bod 37), začlenily IP 
9 iii) do jednoho OP . Bulharsko, Maďarsko a Rumunsko tuto investiční prioritu ne -
zahrnuly do žádného. Byla tak promarněna příležitost podpořit protidiskriminač -
ní opatření, která lze integrovat s opatřeními v rámci IP 9 ii), a zvýšit tak pravdě -
podobnost, že iniciativy romského začleňování budou účinnější, neboť chybějící 
opatření pro boj proti diskriminaci se považují za jednu z hlavních příčin, proč 
opatření na začleňování Romů mohou skončit nezdarem. Tabulka 7Částky přidělené v rámci IP 9 iii) „Boj proti všem formám diskriminace a prosazování 
rovných příležitostí“ podle členských států
Členský státČástka  
(v mil. EUR)Podíl na celkovém financování 
členského státu z ESFPodíl na celkovém financování 
podle IP 9 iii)
Španělsko  145  1,9 %
91 %Řecko  99  2,7 %
Portugalsko  51  0,7 %
Slovensko1 40  1,8 %
Česká republika1 22  0,6 %
Polsko  19  0,1 %
Kypr  14  10,8 %
9 %Irsko  11  2,0 %
Francie  8  0,1 %
Belgie  4  0,4 %
Německo  1  0,0 %
Celkem 414 – 100 %
1 Členské státy s doporučeními pro jednotlivé země týkajícími se Romů.
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise.
45 Připomínky 
Značné částky byly věnovány na opatření v oblasti vzdělávání, 
zaměstnanosti a sociálního začleňování
80 
Rámec pro ESIF také vyčleňuje značné finanční částky na obecná opatření soci -
álního začleňování. Ze zkušeností plyne, že se jedná o zásadní nástroj úspěšné 
podpory romské integrace, jak dokazuje uznávaný „španělský model začleňování 
Romů“48. Podle informací zveřejněných v únoru 2016 Komisí bylo pro období 
2014–2020 na opatření v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti a sociálního začleňo -
vání přiděleno z EFRR a ESF 100 miliard EUR49.
81 
Asi jedna pětina této celkové částky, tj. okolo 20 miliard EUR, připadá na pět člen -
ských států, které dostaly doporučení pro jednotlivé země týkající se začleňování 
Romů (Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko). Z odha -
dovaného podílu marginalizovaných Romů mezi různými cílovými populacemi 
(například lidé, kteří jsou na pokraji chudoby a hrozí jim sociální vyloučení) vyplý -
vá, že bude-li zachován rovný přístup, mohlo by se ve prospěch Romů v cílových 
populacích v rámci obecných programů podporovaných z ESIF v těchto zemích 
ročně poskytnout asi 500 milionů EUR50. Na totéž období a pro týchž pět člen -
ských států bude v rámci IP 9 ii) (tj. cílených iniciativ) poskytnuto 183 milionů EUR 
ročně. To dokládá, jak je důležité, aby se pro iniciativy romské integrace účinně 
využívaly obecné politiky.
Nové nástroje pro zlepšení konzultací a spolupráce mezi orgány 
veřejné správy a organizacemi občanské společnosti
82 
Nejdůležitějším nástrojem podporujícím zapojení organizací občanské společ -
nosti do plánování a provádění ESIF je evropský kodex chování pro partnerskou 
spolupráci51. Tento dokument obsahuje pokyny, které členským státům pomáhají 
zřizovat dohody o partnerství v rámci ESIF a operační programy. Pokyny obsahují 
doporučení používat transparentní řízení pro vyhledávání potenciálních partnerů 
a spolupráci s nimi. Dále stanoví, že výzvy k předkládání návrhů, zprávy o pokro -
ku a monitorování a hodnocení programů by měly být transparentní. Pokyny ob -
sahují řadu osvědčených postupů týkajících se pravidel členství v partnerstvích 
a interních postupů monitorovacích výborů.48 Rodríguez Cabrero, G. 
Promoting Social Inclusion of 
Roma.  A Study of National 
Policies. Spain  (Podpora 
sociálního začleňování Romů. 
Studie vnitrostátních politik. 
Španělsko), Universidad de 
Alcalá jménem EK, GŘ pro 
zaměstnanost, sociální věci 
a sociální začleňování, 
červenec 2011.
49 Z toho se podle odhadu 
přidělilo 33 miliard EUR na 
vzdělávací opatření, 
34 miliard EUR na opatření 
zaměstnanosti 
a 33 miliard EUR na opatření 
sociálního začleňování.
50 Adam Kullmann, Litmus Test of 
Effective Use of Structural Funds, 
Supporting Structural Reforms 
of Basic Public Services to 
Promote Roma Inclusion  (Test 
účinného využívání 
strukturálních fondů, Podpora 
strukturálních reforem 
základních veřejných služeb 
s cílem napomoci romskému 
začleňování), EStIF, 2015, s. 231.
51 Nařízení Komise v přenesené 
pravomoci (EU) č. 240/2014.
46 Připomínky 
83 
Z operačních programů vybraných za období 2014–2020, které obsahovaly IP 9 
ii), byla jednání monitorovacích výborů uspořádána u sedmi z devíti operačních 
programů. Celkem se konalo 14 jednání a na deseti z nich byli přítomni zástupci 
Romů. Všech jednání monitorovacích výborů operačních programů ESF (kromě 
jednoho případu v Maďarsku52) se účastnil zástupce romských organizací a v pří -
padě Bulharska též kontaktního místa.
Monitorovací nástroje na úrovni OP , které byly k dispozici 
během programového období 2007–2013, nebyly pro měření 
výkonnosti opatření romské integrace vhodné
Monitorovací systémy byly během programového období 2007–
2013 nedostatečným východiskem pro podávání zpráv o romské 
integraci
V některých členských státech se na orgány veřejné správy vztahují 
omezení pro shromažďování údajů o etnickém původu
84 
V některých členských státech jsou orgány veřejné správy při shromažďování 
údajů omezeny ústavou (viz dva příklady v  rámečku 7 ). Je tak obtížnější sledovat 
ukazatele týkající se Romů.
Shromažďování údajů o etnickém původu: právní obtíže
Německo od konce druhé světové války neshromažďuje žádné socio-ekonomické statistické údaje a údaje 
týkající se obyvatelstva na základě etnického původu. Jeho kontaktní místo potvrdilo, že nejsou známy žádné 
konkrétní údaje o žádné národnostní menšině.
Francouzské zákony výslovně zakazují, aby stát shromažďoval osobní údaje o etnickém původu.Rámeček 752 V případě Maďarska, kde nebyl 
na jednání monitorovacího 
výboru přítomen žádný 
romský zástupce, se během 
jednání diskutovalo o jeho 
nepřítomnosti a o tom, že je 
potřeba, aby byl přítomen.
47 Připomínky 
85 
Nicméně směrnice 95/46/ES o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracová -
ním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a nařízení (ES) č. 45/2001 
o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány 
a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů stanoví řadu výji -
mek ze zákazu zpracovávat osobní údaje odhalující rasový nebo etnický původ, 
zejména když „subjekt údajů udělí výslovný souhlas k takovému zpracování“. Tato 
ustanovení zůstávají i v návrhu obecného nařízení o ochraně údajů53.
86 
Agentura pro základní práva soudí, že evropský inspektor ochrany údajů a uve -
dené právní předpisy EU o ochraně údajů zpracování osobních a citlivých úda -
jů upravují dostatečně. Během našeho auditu navíc několik subjektů (včetně 
Komise, FRA a sítě EURoma) potvrdilo, že zpracování údajů rozčleněných podle 
etnického původu není v žádném členském státu EU nezákonné54. Byli jsme také 
upozorněni na to, že v případech, kdy je údaje o etnickém původu účastníků 
skutečně obtížné shromáždit, existují praktické alternativy, jako jsou kupříkladu 
anonymní průzkumy, v nichž jsou náhodně vybraní respondenti žádáni, aby se na 
základě jednoznačného souhlasu sami identifikovali.
87 
Avšak i když je možné údaje o etnickém původu zákonně shromažďovat, není to 
zárukou, že budou spolehlivé či užitečné. Například v Rumunsku byly informace 
o etnickém původu shromažďovány při sčítání obyvatelstva. Tyto údaje se však 
pro účely rumunské romské strategie nepoužily, protože rumunské orgány se mís -
to nich spoléhaly na odhady provedené Radou Evropy. Z toho plyne, že členský 
stát měl o svém romském obyvatelstvu nespolehlivé znalosti.53 V lednu 2012 navrhla Komise 
celkovou reformu předpisů EU 
o ochraně údajů, jejímž 
ústředním prvkem je obecné 
nařízení o ochraně údajů. Dne 
18. prosince 2015 nařízení 
podpořil Výbor stálých 
zástupců vlád a 12. února 2016 
potvrdila tento souhlas i Rada. 
Obecné nařízení o ochraně 
údajů platí od 25. května 2018. 
Jedním z rozdílů mezi směrnicí 
a nařízením v otázce citlivých 
údajů je to, že nařízení 
rozšiřuje vymezení citlivých 
údajů i na genetické údaje, 
biometrické údaje a údaje 
o sexuální orientaci. Druhým 
rozdílem je to, že zmizel pojem 
„významný veřejný zájem“. 
Nařízení stanoví výjimky ze 
zpracování údajů nezbytné 
pro „splnění úkolu 
prováděného ve veřejném 
zájmu“ a uvádí je do 
souvislosti s poskytnutím 
„vhodných záruk pro ochranu 
oprávněných zájmů subjektu 
údajů“.
54 Fundación Secretariado Gitano , 
technický sekretariát sítě 
EURoma, Tackling Roma Needs 
in the 2014–2020 Structural 
Funds Programming 
Period - Guide to improve the 
planning process  (Řešení 
potřeb Romů v programovém 
období strukturálních fondů 
2014–2020 – Příručka pro 
zlepšení procesu plánování), 
květen 2013, s. 65.
48 Připomínky 
Údaje o etnickém původu se sice na úrovni projektů shromažďovaly, ale 
nepředávaly se do monitorovacího systému OP
88 
Na úrovni projektů jsme zjistili, že řada navrhovatelů ve všech čtyřech členských 
státech navštívených během auditu údaje o etnickém původu účastníků sbírala, 
avšak tyto údaje nebyly postupovány řídicím orgánům nebo zprostředkujícím 
subjektům (viz též bod 118). To znamenalo, že údaje týkající se Romů, jež byly 
dostupné na úrovni projektů, se nedostaly do monitorovacího systému OP .
89 
Tak tomu bylo například ve Španělsku. Zprostředkující subjekt regionálního OP 
pro Andalusii ani nevěděl, které projekty se týkaly romského obyvatelstva, třeba -
že tyto informace byly na úrovni projektů dostupné. Zprostředkující subjekt byl 
pouze schopen předložit nám seznam projektů, které se zaměřovaly na znevý -
hodněné skupiny, ať již mezi nimi byli či nebyli romští účastníci. Podobný stav byl 
v Maďarsku.
Monitorování OP ve třech ze čtyř členských států znesnadňovala 
nejednotnost při vymezování a zaznamenávání ukazatelů na úrovni 
projektů
90 
Navíc monitorování OP ve třech ze čtyř členských států (Bulharsko, Maďarsko 
a Rumunsko) znesnadňovala nejednotnost při vymezování a zaznamenávání 
ukazatelů na úrovni projektů. V Rumunsku existovaly v době realizace projektů tři 
druhy ukazatelů (programové, doplňkové a dodatkové ukazatele) a nebylo povin -
né je vykazovat, takže monitorování bylo zbytečně komplikované a jeho výsledky 
byly obtížně srovnatelné.
91 
V Maďarsku se v případě čtyř z pěti prověřovaných projektů uvedených v  příloze 
II nepodávaly zprávy o plnění cílů pro výsledky, protože projekt žádné cíle pro 
výsledky neobsahoval (cíle pro výsledky se sice stanovily, ale byly chybně klasifi -
kovány jako cíle pro výstupy, takže se jako výsledky nevykazovaly).
49 Připomínky 
Monitorování na programové období 2014–2020 se vylepšilo, 
avšak zůstávají určitá omezení
92 
Monitorování romské integrace zůstává na období 2014–2020 výzvou. Měření 
pokroku opatření zaměřených na integraci Romů by mohla pomoci dostupnost 
společných ukazatelů. Každý fond má vlastní pravidla stanovící společné uka -
zatele, jež musí být použita ve všech programech, které jsou z něj financovány. 
Například v příloze 1 nařízení o ESF jsou vymezeny standardizované ukazatele 
pro programy romské integrace:
– společný ukazatel pro výstupy 15: „migranti, lidé, kteří jsou původem cizinci, 
menšiny (včetně marginalizovaných společenství, jako jsou Romové“),
– společný ukazatel pro okamžité výsledky 28: „znevýhodnění účastníci, kteří 
po ukončení své účasti hledají zaměstnání, jsou v procesu vzdělávání / od -
borné přípravy, rozšiřují si kvalifikaci nebo jsou zaměstnaní, a to i jako osoby 
vykonávající samostatně výdělečnou činnost“,
– společný ukazatel pro dlouhodobé výsledky 32: „znevýhodnění účastníci 
zaměstnaní do šesti měsíců po ukončení své účasti, včetně účastníků vykoná -
vajících samostatně výdělečnou činnost“.
Tyto ukazatele lze doplnit vhodnými ukazateli vztahujícími se k příslušným 
programům.
93 
Pokud však nebudou vymezeny zvláštní ukazatele zaměřené na Romy, tyto 
společné ukazatele nebudou účinným východiskem pro monitorování iniciativ 
romské integrace. Navíc přetrvávají nedostatky v monitorovacích nástrojích, které 
dokonce vedou k tomu, že související předběžná podmínka je splněna jen čás -
tečně (viz bod 74). To dokládá, jak obtížné je provádět v oblasti romské integrace 
přesné monitorování.
50 Připomínky 
94 
Aby tyto obtíže zmírnila, požádala Komise Agenturu pro základní práva55, aby 
zřídila pracovní skupinu pro ukazatele, které se použijí v souvislosti s integrací 
Romů. Ukazatele byly vypracovány do 1. ledna 2016, jak bylo naplánováno. Mohlo 
by to umožnit uzavřít dohodu s kontaktními místy (která se všechna účastnila 
činnosti pracovní skupiny) o používání srovnatelné struktury pro vykazování ve 
všech účastnických členských státech. Umožní to také do určité míry měřit dopad 
ESIF na provádění romské strategie, především v členských státech, jež sladily 
opatření a ukazatele ESIF s opatřeními a ukazateli romské strategie, jako je Řecko 
a Slovensko (viz rámeček 8 ). Podle Komise se do března 2016 zavázalo tyto uka -
zatele otestovat 21 členských států, avšak není dosud jasné, zda se o tom Komisi 
podaří vyjednat dohodu mezi všemi členskými státy, neboť ty nejsou povinny 
systém, jejž používají, jakkoli měnit.
Lepší monitorování iniciativ zaměřených na integraci Romů – dobrý příklad sladění 
monitorování operačních programů s romskými strategiemi
Komise doporučila Slovensku, aby prostředky ze svého OP „Lidské zdroje“ (OP LZ) použilo na provádění opat -
ření přijatých v romské strategii do roku 2020. Slovenské kontaktní místo, které se účastnilo všech odborných 
a formálních jednání s Komisí, přispělo ke koncepci všech opatření OP LZ, která se zaměřovala konkrétně na 
marginalizovaná romská společenství. Opatření jsou v souladu s cíli romské strategie, což usnadní měřit po -
krok při plnění jejích cílů, neboť se odrazily v samotném OP . Následně se prostřednictvím projektu monitoro -
vání a posuzování, které Slovensko zahájilo, bude monitorovat jak provádění romské strategie, tak provádění 
opatření v rámci OP LZ.Rámeček 855 Mandát byl stanoven ve 
sdělení Komise o rámci EU pro 
vnitrostátní strategie integrace 
Romů (KOM (2011) 173 
v konečném znění).
51 Připomínky 
Většina projektů byla realizována podle plánu, avšak 
ne vždy byla uplatněna kritéria „osvědčených 
postupů“ přispívající k úspěšnému začleňování Romů 
a také monitorování výkonnosti projektů bylo obtížné
95 
Během auditu jsme také navštívili 19 projektů romské integrace, u nichž jsme sle -
dovali, jak byly připraveny, vybrány a realizovány a jak byly monitorovány jejich 
výsledky (pokud vůbec). Všechny zkoumané projekty byly realizovány v progra -
movém období 2007–2013. U každého z těchto projektů jsme prověřovali, zda:
– výběrová řízení byla v souladu s konkrétními cíli romské integrace a priorita -
mi vymezenými v OP ,
– projekty byly realizovány dle plánu,
– projekty vedly k očekávaným výsledkům,
– byly nastaveny monitorovací mechanismy umožňující monitorovat výsledky 
dosažené v projektech romského začleňování.
Všechny zkoumané projekty byly v souladu s cíli OP , avšak 
výběrová řízení nebyla konkrétně zaměřena na výběr 
projektů souvisejících se začleňováním Romů
Výběrová řízení některých OP nebyla orientována na projekty 
související se začleňováním Romů
96 
Výběrová řízení u všech prověřovaných OP ve čtyřech členských státech byla 
nastavena tak, aby byl každý projekt v souladu s příslušnými cíli OP . Ze šestnácti 
výzev k předkládání návrhů56, které jsme posuzovali, romské obyvatelstvo jako 
cílovou skupinu výslovně uvádělo devět: tři z pěti v Bulharsku, dvě ve Španělsku, 
tři z pěti v Maďarsku a jedna ze čtyř v Rumunsku. Zbylých sedm bylo zaměřeno na 
znevýhodněné skupiny obecně. Část jednoho dalšího španělského OP byla kon -
cipována tak, že měla souvislost s romským obyvatelstvem. To vysvětluje, proč 
v žádostech k některým ze zkoumaných projektů se ne vždy hovořilo o romském 
obyvatelstvu: žádosti byly často v souladu s cíli OP zaměřeny na širší skupinu, 
například ohrožené skupiny obecně.56 19 navštívených projektů bylo 
vybráno v těchto 16 výzvách 
k předkládání návrhů.
52 Připomínky 
97 
Hodnotitelé zpravidla neměli žádné konkrétní zkušenosti s problematikou rom -
ského začleňování a spíše se orientovali v oblasti sociálního začleňování obecně. 
Výjimkou byl OP „Boj proti diskriminaci“ ve Španělsku. V tomto případě hodnoti -
telé konkrétní znalosti o romském začleňování měli.
Pro monitorování výkonnosti projektů nebyly soustavně 
vyžadovány ukazatele týkající se Romů
98 
Z naší analýzy vyplývá, že panovaly také nejasnosti o tom, jak vymezit ukazatele 
pro monitorování výkonnosti projektů. V Maďarsku se ve výzvách k předkládání 
návrhů ne vždy vyžadovaly cíle pro výsledky (například „nalezení pracovního 
místo do šesti měsíců po účasti v projektu“). Ve Španělsku nebyly cíle založené 
na výsledcích vždy povinné. Ve třech případech v Bulharsku byly v projektových 
žádostech cíle pro výstupy občas nesprávně označeny jako cíle pro výsledky, což 
nebylo během výběrového řízení opraveno (viz též bod 118).
99 
Tam, kde cíle pro výsledky vyžadovány byly, nezmiňovaly se vždy výslovně 
o romském obyvatelstvu. Místo toho se vztahovaly k širší skupině, například 
k „ohroženým skupinám“. To bylo zaznamenáno v operačním programu EFRR 
v Bulharsku a operačních programech ESF v Maďarsku a Andalusii.
Organizace zúčastněných stran nebyly vždy vhodně zapojeny
100  
Zapojení všech relevantních zainteresovaných subjektů, buď při přípravě pro -
jektu, nebo jako projektových partnerů, významně přispívá k úspěšnosti a udr -
žitelnosti projektů. Výběrová řízení však obecně k takovému širokému zapojení 
nemotivovala. V našem vzorku se tento problém týkal především projektů bydle -
ní v Bulharsku. Do projektu nebyli zapojeni místní obyvatelé a neproběhly žádné 
informační kampaně. To vedlo ke společenskému odmítnutí projektových návrhů.
53 Připomínky 
Projekty se obvykle realizovaly podle plánu
Celkem 14 z 19 prověřovaných projektů dosáhlo svých cílů, pokud 
jde o výstupy, rozpočet, časový plán a rozsah
101  
Pokud jde o výstupy, rozpočet, časový plán a rozsah, cíle stanovené v grantové 
dohodě splnilo 14 z 19 zkoumaných projektů. Čtyři projekty nebyly kvůli zpoždě -
ním (dva projekty v Bulharsku) nebo změnám v rozsahu projektů (jeden projekt 
v Bulharsku a další projekt v Rumunsku) realizovány, jak bylo naplánováno. U dal -
šího projektu v Maďarsku byly jak ukazatele, tak dostupné informace tak složité, 
že je nebylo možné uvést v soulad a posoudit, zda byly cíle pro výstupy splněny. 
Počet romských účastníků byl u všech zkoumaných projektů kromě dvou zazna -
menán jako výstup. Fotografie 1Počítačová místnost pro uživatele střediska sociálních služeb v Baia Mare 
(Rumunsko)
Zdroj:  EÚD.
54 Připomínky 
Deset ze 13 projektů, u nichž byly k dispozici monitorovací údaje, 
také splnilo své cíle pro výsledky
102  
Cíle pro výsledky byly stanoveny u 17 z 19 prověřovaných projektů, i když se 
nutně nevztahovaly na romskou populaci. Tyto cíle byly monitorovány jen ve 13 
případech. Z těchto 13 projektů obecně svých cílů dosáhlo deset. Zvláštní cíle tý -
kající se romské populace byly stanoveny u čtyř ze 17 projektů s cíli pro výsledky. 
Z těchto čtyř projektů dosáhly svých cílů tři (jeden v Bulharsku, dva v Rumunsku 
a jeden ve Španělsku).
Náznaky, že lepší zohlednění kritérií zaměřených na 
Romy, jakou jsou společné základní zásady (SZZ) týkající 
se začleňování Romů, pozitivně přispívaly k výkonnosti 
projektů
103  
Na základě svého zkoumání vybraných projektů se domníváme, že kdyby byla 
lépe zohledněna kritéria zaměřená na Romy, zvýšila by se pravděpodobnost, že 
některé z těchto projektů pozitivně přispějí k trvalé integraci romského obyva -
telstva. Z 19 prověřovaných projektů bylo 17 realizováno poté, co Rada v červnu 
2009 přijala společné základní zásady (SZZ) týkající se začleňování Romů (viz 
bod 23). Následující příklady ilustrují, jaký vliv mohlo mít na úspěšnost projektů, 
kdyby se ve fázi výběru použily SZZ.
SZZ 2: Politiky a projekty integrace Romů by se měly na romskou 
populaci zaměřovat jednoznačné, ale nikoli výlučně
104  
SZZ 2 stanoví, že politiky začleňování Romů by se měly zaměřovat na romskou 
populaci jednoznačně, ale nikoli výlučně. Měly by se zaměřovat obecně na cíle 
jako „znevýhodněné skupiny“, jasně uvádět, že tyto skupiny zahrnují romské 
obyvatelstvo, a popisovat taková konkrétní opatření, aby projekty úspěšně oslo -
vily romské obyvatelstvo. Dobrým příkladem uplatnění této zásady byl program 
zaměstnanosti ve Španělsku (viz rámeček 9 ).
55 Připomínky 
SZZ 3: Nutnost mezikulturního přístupu včetně zapojení 
mediátorů a pořádání osvětových kampaní
105  
SZZ 3 popisuje nutnost mezikulturního přístupu včetně zapojení mediátorů 
a pořádání osvětových kampaní. Aby byly projekty, zejména ty v oblasti bydle -
ní, úspěšné, má uplatnění této zásady klíčový význam. Nedostatečná informo -
vanost může osudově oslabit projekty, které by jinak měly úspěch (viz příklad 
v rámečku 10 ).Jednoznačné, ale nikoli výlučné zaměření pomohlo programu zaměstnanosti 
úspěšně oslovit romské obyvatelstvo (Španělsko, projekt 16)
Cílem programu zaměstnanosti operačního programu „Boj proti diskriminaci“ ve Španělsku bylo integro -
vat romské obyvatelstvo na trhu práce. S účastníky byly vedeny pohovory a pak byl doporučen jeden ze tří 
postupů: 1) nalézt pracovní místo, 2) absolvovat odborné vzdělávání nebo 3) účastnit se seminářů pro získání 
dovednosti potřebných k nalezení práce. Poté byly u společností zjišťovány informace o volných pracovních 
místech nebo možnostech stáží.
Program se zaměřoval na znevýhodněné romské obyvatelstvo spolu s dalšími osobami v podobné socio-eko -
nomické situaci. Pro celé Španělsko byl stanoven cíl, že 70 % účastníků by mělo být romského původu. Díky 
dalším iniciativám na podporu romské účasti (jako osvětová opatření) bylo tohoto cíle dosaženo a výsledky 
byly udrženy během celého fungování programu.
Nedostatečné zaměření, pokud jde o určení cílové skupiny, a nedostatečná 
pozornost věnovaná kulturním faktorům ovlivnila realizaci projektu zdravotní 
péče (Bulharsko, projekt 4)
V Bulharsku byl v rámci prioritní osy „Sociální začleňování“ realizován projekt, jehož součástí bylo vyhledávací 
zdravotní vyšetření. Projekt byl uveden v akčním plánu, kterým se realizovala romská strategie. Neobsahoval 
však ukazatele vztahující se na cílovou skupinu „ohrožené obyvatelstvo“. Projekt měl tři cílové skupiny. Byly to 
„ohrožené obyvatelstvo“ (skládající se ze skupin se zvláštními zdravotními riziky, osobami s postižením, sociál -
ně vyloučených skupin a společenství a ohrožených etnických skupin), „lidé v produktivním věku“ a „obyvate -
lé vzdálených regionů“.
K vyšetření bylo pozváno 620 000 osob a skutečně se dostavilo 56 000. Neexistují informace o tom, kolik z nich 
bylo z cílových skupin. Z toho, že chybí jakákoli výslovná zmínka o romském obyvatelstvu nebo dokonce o cí -
lové skupině „ohrožené obyvatelstvo“, vyplývá, že projekt se nezaměřil na to, aby pro účast na projektu získal 
osoby z těchto skupin.
Široké účasti romského obyvatelstva zabránily dva faktory. Jedním z nich byla skutečnost, že pozvánky byly 
zaslány dopisem – mezi Romy je totiž poměrně vysoká negramotnost. Dalším byl historicky podmíněný strach 
z lékařských služeb, který je mezi romskými ženami rozšířený. Tento problém mohli zmírnit mediátoři.Rámeček 9 Rámeček 10
56 Připomínky 
SZZ 4: Důležitost podpory zařazení romské populace do většinové 
společnosti
106  
SZZ 4 vyhlašuje, že je důležité podporovat zařazení romské populace do větši -
nové společnosti. Deset z prověřovaných projektů, které stanovily jako cíl pro 
výsledky vstup na obecný pracovní trh, dosáhlo dobrých výsledků tím, že do re -
alizace projektů zapojily jak veřejné, tak soukromé subjekty. Cíle v tomto ohledu 
nesplnily čtyři projekty:
– V Maďarsku nebyli do tří zkoumaných projektů ve fázi realizace zapojeni za -
městnavatelé ze soukromého sektoru. To se ukázalo jako nedostatek, neboť 
účastníci nemohli následně najít zaměstnání na primárním trhu práce. Pokud 
byli vůbec zaměstnáni, pracovali ve veřejných subjektech.
– Také jeden projekt v Bulharsku nesplnil svůj cíl, kterým bylo umístit alespoň 
8 % svých účastníků na primární trh práce.
107  
Na druhé straně opatření prováděná v rámci španělského OP „Boj proti diskri -
minaci“, který se v oblasti romské integrace zaměřoval na zaměstnanost, nebyla 
koncipována tak, aby fungovala dohromady s obecnými politikami. Španělská 
veřejná služba zaměstnanosti (SEPE) se do prosince 2014 nepodílela na jejich kon -
cepci ani realizaci. Nemohla tudíž při plánování opatření přispět svými zkušenost -
mi a nemohla ani zkušenosti z projektu začlenit do svých vlastních politik.
108  
Naopak tři z pěti projektů zkoumaných v Rumunsku provedla nevládní organiza -
ce v partnerství s veřejným subjektem. Projektoví partneři tak vzájemně využívali 
svých znalostí a veřejné subjekty mohly dobře uplatnit výsledky projektů při 
navrhování a provádění svých obecných politik. Zprostředkující subjekt například 
šířil výsledky projektu EFRR poté, co byl projekt dokončen.
57 Připomínky 
SZZ 5: Povědomí o genderových otázkách
109  
SZZ 5 se týká povědomí o genderových otázkách. Romské ženy zažívají sociální 
vyloučení z většinové společnosti častěji než ženy obecně a než romští muži. Jsou 
obětmi dvojí diskriminace: diskriminace na základě pohlaví a na základě etnické -
ho původu. Romské ženy však v podpoře začleňování hrají klíčovou roli, například 
v podpoře integrace dětí do vzdělávacího systému. Celkové cíle romské integrace 
budou velmi obtížně dosažitelné, pokud se nezohlední genderová problematika 
a pokud programy neosloví ženy.
110  
Ve Španělsku se genderovou problematikou zabývaly všechny čtyři zkoumané 
projekty. Projektům se podařilo oslovit ženy, přičemž podíl účastníků z řad žen se 
pohyboval mezi 50 % a 70 %. Ve dvou případech byla vysoká úspěšnost zařazo -
vání účastníků na pracovní místo. V jednom z těchto případů bylo dosaženo téže 
míry zaměstnanosti u žen jako u mužů (asi 24 %) a v jiném případě nalezlo na 
pracovním trhu uplatnění 90 % žen. Jiný úspěšný příklad je uveden v  rámečku 11 .
Účast žen na projektu v oblasti zdraví: násobení účinků začlenění (Rumunsko, 
projekt 12)
Jedním z klíčových cílů projektu v oblasti zdraví v Rumunsku bylo vytvořit síť zdravotnických mediátorů pro 
romská společenství. Projekt byl realizován v partnerství s rumunským Ústavem veřejného zdraví.
Obecným cílem projektu bylo zvýšit zaměstnanost romských žen a nabídnout jim lepší přístup na pracovní 
trh, a zabránit tak sociálnímu vyloučení a podporovat rovné příležitosti.
V rámci projektu bylo mimo jiné vyškoleno 100 romských žen, aby mohly pracovat ve 100 romských společen -
stvích, která nikdy neměla zdravotního mediátora.
Projekt byl úspěšný, protože podporoval začleňování romských žen prostřednictvím kvalifikace a zaměstna -
nosti. Byl také pozitivní proto, že romské ženy jako mediátorky mají šanci znásobit účinky začleňování.Rámeček 11
58 Připomínky 
SZZ 6: Význam učení se z předchozích zkušeností
111 
SZZ 6 zdůrazňuje význam učení se z předchozích zkušeností. Tato zásada byla 
dodržena ve 14 z 19 případů: díky předchozím zkušenostem s prováděním pro -
jektů se prokazatelně zvýšila kapacita navrhovatelů projektů, z nichž někteří tyto 
odborné znalosti uplatnili i u následných projektů.
112  
Ve Španělsku vycházel vzdělávací projekt Promociona  z programu zaměstnanos -
ti (Acceder ), který úspěšně běžel od roku 2000. Nevládní organizace, která tyto 
programy řídila jako zprostředkující subjekt, své odborné znalosti sdílela také 
s jinými nevládními organizacemi, které vystupovaly jako zprostředkující subjekty 
v OP „Boj proti diskriminaci“. Každá nevládní organizace se zaměřovala na různé 
ohrožené skupiny a organizace si pravidelně vyměňovaly zkušenosti. Kontrolova -
né projekty OP pro Andalusii rozšířily znalosti a informace, kterými disponovaly 
veřejné subjekty realizující projekty, protože veškeré údaje shromážděné navrho -
vateli projektů byly uloženy v záznamech veřejné služby zaměstnanosti. Orgány 
veřejné správy tak měly k dispozici cenný nástroj pro hodnocení politiky a další 
plánování, který se užíval od zahájení programu v roce 2004.
SZZ 7: Využívání nástrojů EU
113  
SZZ 7 se týká využívání nástrojů EU. Všechny prověřované projekty ze své pod -
staty do určité míry využívaly nástrojů EU, neboť čerpaly prostředky z EFRR nebo 
ESF. Čtyři projekty šly ještě dále a využívaly kombinace financování z obou uve -
dených fondů. Považujeme to za dobrou metodu poskytování integrované pod -
pory. Příkladem je projekt popsaný v  rámečku 12 , který se realizoval v Bulharsku.
59 Připomínky 
Použití integrovaného přístupu zahrnujícího EFRR a ESF (Bulharsko, projekt 5)
Tento projekt EFRR (viz fotografie 2 ) měl za cíl zlepšit začlenění osob ze znevýhodněných a ohrožených 
skupin zvýšením jejich životní úrovně a celkovým zlepšením kvality bytového fondu v obci. Sociální bydlení 
mělo poskytnout přístup k základním životním podmínkám pro přibližně 165 sociálně ohrožených osob, které 
žily ve zchátralých a přeplněných obydlích, která neodpovídala zákonným požadavkům na výstavbu a územní 
plánování obytných budov.
V Bulharsku musely být projekty bydlení integrovány s poskytováním sociálních služeb. V kritériích výběru 
projektů se tudíž uvádělo, že navrhovatelé by měli obyvatelům nových domů poskytnout služby v oblasti za -
městnání, vzdělávání a zdravotní péče. Tyto sociální služby byly součástí programu nazvaného INTEGRA, jenž 
byl souběžně s opatřeními v oblasti bydlení financován také z ESF.Rámeček 12 Fotografie 2Zadní průčelí rekonstruovaného bytového domu pro sociální bydlení v Devni 
(Bulharsko)
Zdroj:  EÚD.

60 Připomínky 
SZZ 8: Zapojování regionálních a místních orgánů
114  
SZZ 8 se týká zapojování regionálních a místních orgánů, neboť hrají klíčovou 
roli při provádění politik. Aby měly projekty dlouhodobý účinek, často potřebují 
udržitelný zdroj financování a někdy podporu soukromého navrhovatele nebo 
orgánu veřejné správy. Dobrý příklad jsme nalezli v Rumunsku, kde byla důležitá 
část jednoho projektu převedena na Národní ústav veřejného zdraví, který byl 
i partnerem při realizaci tohoto projektu (viz rámeček 11 ).
115  
Deset z 19 prověřovaných projektů záviselo ve vysoké míře na pokračující do -
stupnosti dlouhodobého veřejného financování, protože navrhovateli projektů 
byly neziskové organizace. Čtyři další projekty převzaly orgány veřejné správy, 
přičemž u každého z nich to bylo plánováno od samého začátku. Dlouhodobou 
udržitelnost tří dalších projektů měl garantovat orgán veřejné správy, jak to bylo 
uvedeno v popisu projektu, ale nestalo se tak, buď kvůli nedostatkům v řízení 
projektu (v jednom případě v Bulharsku), nebo kvůli chybějící trvalé finanční pod -
poře na místní úrovni (viz rámeček 13 ).
Kvůli nedostatku trvalé finanční podpory dosahovaly úspěšně realizované projekty 
obtížně trvalého dopadu (Rumunsko, projekty 12 a 14)
Jeden projekt spočíval ve školení a najmutí 210 romských osob jako místních romských odborníků. Tito 
odborníci pracovali během projektu zdarma pro místní orgány. Bylo naplánováno, že po skončení projektu 
místní orgány odborníky trvale zaměstnají a budou je platit. Brzy poté, co byl projekt dokončen, místní orgány 
prohlásily, že to nejsou schopny kvůli hospodářské situaci provést. Znamenalo to, že obce najaly v roce 2015 
jen 67 místních romských odborníků.
V druhém projektu bylo 100 romských žen vyškoleno na zdravotní mediátorky. V rámci projektu se na místní 
úrovni prováděla přesvědčovací práce, která měla upozornit na výhody zdravotních mediátorek pro obce 
a podpořit vytvoření odpovídajících pracovních míst v místní správě. Ačkoli se tato přesvědčovací práce setka -
la s celkově kladnou odezvou, podpořily místní orgány program zdravotních mediátorek méně, než se před -
pokládalo. Výrazně to ovlivnilo dopad projektu a také zajištění zdravotních mediátorů obecně: v roce 2015 
bylo v Rumunsku zaměstnáno jen asi 350 zdravotních mediátorů ve srovnání s rokem 2009, kdy jich bylo 860.
I když byly oba projekty úspěšně realizovány, nedostatek trvalé finanční a institucionální podpory od místních 
orgánů omezil možný dopad projektů na integraci romského obyvatelstva.Rámeček 13
61 Připomínky 
Výsledky za období 2007–2013 se posuzovaly obtížněji 
kvůli potížím při shromažďování informací o romském 
obyvatelstvu
116  
Rovněž jsme posuzovali, jak navrhovatelé projektů monitorovali jejich výsledky, 
především pokud se týká integrace romské populace a toho, zda Komise nebo 
členské státy provedly hodnocení, zejména tematická hodnocení začleňování 
romské populace nebo ohrožených skupin.
Monitorování na úrovni projektů: nejednotný přístup ke 
shromažďování údajů a vymezení ukazatelů
117  
Monitorování úspěšnosti projektů romské integrace není snadné, neboť je ovliv -
ňují metodické a praktické obtíže při shromažďování údajů o romském obyva -
telstvu. Tyto obtíže budeme podrobněji rozebírat níže. Ve většině případů (17) 
však navrhovatelé projektů dokázali shromažďovat informace o počtu romských 
účastníků svých projektů a někdy i o výsledcích, kterých tito účastníci dosáhli, 
například o nalezení pracovního místa. Tento druh monitorování se obvykle 
prováděl, když projekty skončily, ale u některých dlouhodobých projektů také 
v průběhu jejich realizace.
118  
U 14 z těchto 17 projektů se údaje o etnickém původu shromažďovaly prostřed -
nictvím vlastního udání totožnosti. U jednoho dalšího projektu nebyly o tom, jak 
se údaje o účastnících shromažďovaly, poskytnuty žádné informace. U dvou dal -
ších projektů se žádné takové údaje neshromažďovaly (jeden projekt v Bulharsku 
a další v Rumunsku). Kvalita monitorování trpěla těmito hlavními nedostatky:
– zaprvé, u 13 z 19 zkoumaných projektů se výsledky, jež byly zaznamenány, 
nevztahovaly konkrétně k romské integraci, ale k prospěchu pro širší cílové 
skupiny, například „ohrožené skupiny“ obecně, pokud byla nějaká cílová 
skupina vůbec stanovena. Údaje o účasti Romů byly ve skutečnosti k dispo -
zici, avšak nebyly vždy postoupeny řídicímu orgánu nebo zprostředkujícímu 
subjektu (viz bod 88). Z toho plyne, že informace předané řídicím orgánům 
neobsahovaly žádné spolehlivé poznatky o tom, jak projekty konkrétně při -
spěly k začleňování marginalizovaných romských obyvatel;
62 Připomínky 
– zadruhé, pokud se u projektů údaje o etnickém původu shromažďovaly, 
související metodika nebyla mezi členskými státy ani mezi projekty v jednot -
livých členských státech jednotná. V šesti případech byli účastníci požádáni, 
aby odpověděli na otázku typu ano/ne, zda jsou romského původu. V šesti 
jiných případech si účastníci mohli vybrat ze seznamu ohrožených skupin tu 
skupinu, do jaké patřili. Ve dvou dalších případech si účastníci mohli zvolit 
pouze jednu určitou identitu, tj. buďto etnickou nebo národní. Účastníci se 
tak nemohli sami identifikovat jako například Maďaři a současně Romové, 
ačkoli se mohli považovat za osoby náležející do obou skupin, pokud by 
k tomu měli možnost. To znamenalo, že shromážděné údaje nebyly nutně 
vyčerpávající;
– zatřetí, ukazatele byly v různých členských státech a někdy i v jedné zemi 
klasifikovány různě. Například čtyři ze zkoumaných maďarských projektů 
neměly žádné formální ukazatele výsledků. Nicméně ukazatele výstupů pro -
jektu obsahovaly ukazatele, které měly být správně označeny jako ukazatele 
výsledků, například úspěšné absolvování školení. V Bulharsku byly ukazatele 
výsledků u tří projektů duplikátem ukazatelů výstupů projektů, například 
počet pořádaných kampaní nebo provedených zdravotních vyšetření v rámci 
projektu. V Rumunsku byl ukazatel zaměstnanosti jednou klasifikován jako 
ukazatel výstupů a jindy jako ukazatel výsledků.
Chybějící monitorování zaměřené na Romy na úrovni OP bylo 
částečně vyváženo hodnoceními
119  
Ačkoli hodnocení neposkytují vždy úplný obraz, mohou sloužit jako východisko 
pro určité závěry. Hodnocení podpory poskytované z EFRR a ESF se zaměře -
ním na integraci marginalizovaných Romů (třebaže někdy byla součástí většího 
hodnocení na téma znevýhodněných skupin) byla provedena ve všech čtyřech 
navštívených členských státech a provedla je i Komise.
63 Připomínky 
120  
Tato hodnocení poskytla informace, které nebyly uvedeny v monitorovacích zprá -
vách, a umožnila tak získat užitečné informace o dosaženém pokroku:
– V roce 2011 například z hodnocení provedeného GŘ pro zaměstnanost, soci -
ální věci a sociální začleňování vyplynul závěr, že účast Romů na opatřeních 
financovaných z ESF se zvýšila ze 100 000 osob romského původu během 
celého období 2000–2006 na 110 000 Romů v prvních dvou letech programo -
vého období 2007–201357. Přes zvýšený příspěvek ESF na podporu účasti na 
trhu práce to však nemělo trvalý dopad na snižování nezaměstnanosti mezi 
romským obyvatelstvem. V hodnocení se upozorňovalo na to, že opatření 
zaměřená jen na zaměstnanost sama o sobě rozmanité překážky začleňování 
Romů pravděpodobně nevyřeší. Zdůrazňoval se v něm význam holistického 
přístupu k podpoře romského začleňování, který se zabývá širšími překáž -
kami bránícími jejich začleňování, především v oblasti vzdělávání, zdravotní 
péče a bydlení.
– V roce 2013 bylo ve Španělsku provedeno hodnocení dopadu OP „Boj proti 
diskriminaci“ v letech 2006 až 201158. V hodnocení se konstatovalo, že investi -
ce do integrace ohrožených skupin na trhu práce má mnohé kladné výsledky, 
včetně hospodářských. Jedním ze závěrů bylo, že každé euro investované do 
těchto opatření mělo celkovou návratnost 1,38 eura.57 Tematická zpráva o Romech, 
zadaná Generálním 
ředitelstvím pro 
zaměstnanost, sociální věci 
a sociální začleňování 
a realizovaná v roce 2011. 
Zpráva je součástí širší studie 
Evaluation of ESF support for 
Enhancing Access to the Labour 
Market and the Social Inclusion 
of Migrants and Ethnic 
Minorities  (Hodnocení 
podpory z ESF na podporu 
přístupu na trh práce a sociální 
začleňování migrantů 
a etnických menšin).
58 El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión social 
rentable.  Evaluación de Impacto 
del Programa Operativo 
Plurirregional Lucha Contra la 
Discriminación, dirigido por 
Gregorio Rodríguez Cabrero  
(Zaměstnanost ohrožených 
osob: rentabilní sociální 
investice. Hodnocení dopadu 
víceregionálního operačního 
programu „Boj proti 
diskriminaci“, zpracováno pod 
vedením Gregoria Rodrígueze 
Cabrera), 2013.
64
 Závěry a doporučení
121  
V programovém období 2007–2013 bylo obtížné posoudit, nakolik strukturální 
fondy přispívaly k začleňování marginalizovaných romských společenství, proto -
že cíle často výslovně nesouvisely s Romy a vybrané členské státy následně ne -
zaznamenávaly spolehlivé a srovnatelné informace konkrétně o příjemcích z řad 
Romů, o poskytnutých finančních prostředcích a o dosaženém pokroku. Když 
byly údaje k dispozici, závisel příspěvek projektů strukturálních fondů k integraci 
romské populace do určité míry na tom, zda byly při koncepci politik a návrhu, 
výběru a realizaci projektů respektovány určité činitele úspěšnosti.
122  
V programovém období 2014–2020 se koncepce a kritéria priorit financování 
zlepšily. O integraci Romů se výslovně zmiňuje v předpisech upravujících ESIF. 
Integrace se uvádí v jedné investiční prioritě a členské státy s doporučeními 
pro jednotlivé země, jež se týkají romské integrace, jsou povinny vyčlenit na její 
podporu prostředky. A konečně nový přístup v předpisech ESIF orientovaný na 
výsledky zavádí monitorovací rámec, který by v konečném důsledku měl zlepšit 
kvalitu údajů, které lze shromažďovat. Na smysluplné hodnocení realizace tohoto 
přístupu je však ještě brzy.
123  
I když bylo dosaženo pokroku, přetrvávají určité překážky a dilemata. Kvůli nim je 
obtížnější, aby fondy ESIF dosáhly maximálního dopadu na integraci Romů. Tyto 
nedostatky se spolu s doporučeními, jak je řešit, popisují níže.
Pokud jde o strategie na úrovni EU a členských států, bylo 
dosaženo pokroku, avšak zlepšení byla provedena příliš pozdě na 
to, aby měla dopad na programové období 2007–2013
124  
Komise v posledním desetiletí dosáhla značného pokroku při stanovení iniciativ 
EU na podporu romské integrace. Od roku 2011 věnuje Komise romské integraci 
větší pozornost a požaduje od každého členského státu, aby vypracoval vnitro -
státní strategii integrace Romů a zřídil národní kontaktní místo pro Romy. Tyto 
snahy však přišly příliš pozdě na to, aby mohly mít dopad na koncepci operačních 
programů EFRR a ESF a výběr projektů během programového období 2007–2013 
(viz body 29–34 a 38–40).
65 Závěry a doporučení 
125  
Romské strategie a později doporučení Rady z roku 2013 proměnily romskou inte -
graci z otázky, která se řešila výhradně politikami, na politický závazek členských 
států odrážející přijaté předpisy na ochranu lidských práv. V důsledku této změny 
se boj proti diskriminaci stal klíčovou oblastí, kde se vyžaduje činnosti členských 
států (viz body 35–37 a 43–45).
126  
Při auditu jsme v těchto romských strategiích odhalili řadu nedostatků:
– zaprvé, ve vnitrostátních strategiích se neuvádí, jaký objem financování je na 
provedení navrhovaných opatření začleňování Romů potřeba. Neobsahují ani 
částku, která je na tato opatření k dispozici z vnitrostátního rozpočtu a pro -
střednictvím EFRR a ESF z rozpočtu EU (viz bod 47);
– zadruhé, dostatečné pozornosti se nedostalo boji proti diskriminaci a proti -
romskému smýšlení. V žádné z romských strategií, které jsme posuzovali, se 
protiromské smýšlení jako zvláštní forma diskriminace neuvádí. Výslovně se 
o něm nezmiňoval žádný OP , který jsme prověřovali, a nesetkali jsme se téměř 
s žádnými projekty, které by se těmito aspekty konkrétně zabývaly. Komise 
dosud od členských států nevyžadovala, aby stanovily měřitelné cíle souvise -
jící s bojem proti diskriminaci. Absence takových cílů ponechává prostor pro 
to, aby se rozvíjela nebo zůstávala neomezována institucionální diskriminace, 
což může výrazně oslabit účinnost projektů romské integrace, včetně těch, 
jež jsou spolufinancovány z rozpočtu EU (viz body 34–44 a 54);
– zatřetí, při přípravě romských strategií se ve vybraných členských státech 
vždy nebrala v úvahu potřeba aktivní účasti organizací občanské společnosti, 
zejména představitelů samotného romského společenství. Pokud se v každé 
fázi procesu nepodaří zapojit organizace občanské společnosti a romské spo -
lečenství, hrozí, že účinnost politik a projektů bude oslabena (viz bod 46);
– a konečně, roli kontaktních míst někdy oslaboval nepoměr mezi zdroji a úkoly 
(viz body 48–50).
66 Závěry a doporučení 
127  
Od roku 2012 se na různé otázky, například na segregaci ve vzdělávání, upozor -
ňuje pomocí doporučení pro jednotlivé země. Během programového období 
2014–2020 musí členské státy při čerpání prostředků z ESIF tato doporučení plnit. 
Podle doporučení Rady o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů budou 
členské státy od roku 2016 povinny poskytovat informace o boji proti diskrimi -
naci a protiromském smýšlení. Výsledné údaje poskytnou Komisi více informací 
o pokroku, jehož bylo v každém členském státu dosaženo (viz bod 36).
Doporučení 1
Když budou členské státy revidovat nebo upravovat svoje romské strategie, 
měly by:
a) upřesnit, jaký objem financování je na provedení opatření romského začle -
nění navrhovaných ve strategii potřeba. Romské strategie by měly uvádět 
financování, které je na tato opatření k dispozici z vnitrostátního rozpočtu 
a prostřednictvím EFRR a ESF z rozpočtu EU. Členské státy by se také měly 
formálně zavázat, že nepřipustí, aby úsilí na realizaci opatření ve prospěch 
romské integrace bylo ohroženo krátkodobými změnami politických priorit;
b) do nich zahrnout ukazatele a cílové hodnoty, které se týkají boje proti dis -
kriminaci, či přesněji protiromského smýšlení. Během programového období 
2014–2020, v souladu se směrnicí o rasové rovnosti, by měly být tyto ukazate -
le také zohledněny v koncepci opatření na podporu začlenění marginalizova -
ných romských společenství, která spadají do rámce ESIF;
c) zajistit, aby byly systematicky konzultovány a zapojovány organizace občan -
ské společnosti včetně zástupců Romů, když se plánují a provádějí opatření 
romské integrace;
d) podrobněji vymezit roli kontaktních míst ve vztahu k romským strategiím 
a zajistit, aby pravomoci a úkoly kontaktních míst odpovídaly zdrojům, jež 
dostávají.
67 Závěry a doporučení 
Doporučení 2
a) Komise by měla při revizi příslušných operačních programů dbát o to, aby 
opatření prováděná v rámci ESIF byla inkluzivní povahy a obsahovala ustano -
vení zaměřená na boj proti segregaci. Segregační praktiky by měly být jasně 
popsány a výslovně z financování spadajícího do rámce ESIF vyloučeny (niko -
liv pouze zmíněny v bodech odůvodnění), přičemž zvláštní pozornost by se 
v této souvislosti měla věnovat vzdělávacím projektům a projektům bydlení. 
Tím by se posílila spojitost mezi doporučeními pro jednotlivé země a využívá -
ním ESIF.
b) Komise by měla na jednáních monitorovacího výboru OP plně využívat 
informací obsažených ve zprávách, které mají členské státy podle doporučení 
Rady o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů od roku 2016 před -
kládat, a také zjištění plynoucích z těchto informací. Takto se budou oblasti 
s nedostatky, které jsou popsány ve zprávách, řešit pomocí ESIF anebo fondů 
členských států (například převedením prostředků do oblastí, kde byly nedo -
statky zjištěny).
V období 2014–2020 se opatřením romské integrace věnuje větší 
pozornost než v období 2007–2013
128  
Přestože během programového období 2007–2013 chybělo zaměření na integraci 
Romů, hovořily vybrané OP o potřebě podporovat začleňování romského oby -
vatelstva. Podobně většina posuzovaných výzev k předkládání návrhů uváděla 
Romy jako cílovou skupinu nebo se zmiňovala o potřebě podporovat sociální za -
čleňování romského obyvatelstva. Celkově však byla koncepce EFRR a ESF během 
programového období 2007–2013 romskému začleňování špatně přizpůsobena: 
OP obsahovaly jen málo ukazatelů zaměřených na Romy, a přestože se v posuzo -
vaných výzvách k předkládání návrhů Romové často uváděli jako cílová skupina, 
nestanovila se v nich výběrová řízení, která by zohledňovala zvláštní požadavky 
na romské projekty, jako je používání kritérií „osvědčených postupů“ pro integra -
ci Romů (například deset SZZ Rady) nebo financování dlouhodobých projektů. 
Finanční informace o podpoře romské integrace nebyly k dispozici u žádného 
z operačních programů EFRR a ESF, jež jsme prověřovali (viz body 59, 61–65 a 96).
68 Závěry a doporučení 
129  
V období 2014–2020 se k řadě těchto nedostatků obrátila pozornost. Především je 
romská integrace výslovně uvedena v předpisech upravujících ESIF a byly zlepše -
ny konkrétní priority financování. Na základě posledních informací poskytnutých 
Komisí lze odhadnout, že na opatření zaměřená na marginalizované skupiny oby -
vatel (jako jsou Romové) bude poskytnuto kolem 1,5 miliardy EUR. Dalšími zlep -
šeními je vydání doporučení pro jednotlivé země zaměřených na Romy a lepší 
sladění rámce pro ESIF s prioritními politikami EU (včetně priorit v oblasti romské 
integrace), existence společných ukazatelů vztahujících se k programům romské 
integrace nebo vydání pokynů Komise, například k využívání prostředků z ESIF 
na řešení vzdělávací a územní segregace. Kromě toho jsou členské státy s dopo -
ručeními pro jednotlivé země, která se týkají integrace Romů, povinny věnovat 
prostředky z EFRR a ESF na její podporu (viz body 66–83 a 92–94).
130  
Domníváme se však, že Komise i členské státy musí vyvinout úsilí, aby tyto změny 
vedly k tomu, že projekty budou lépe přispívat k integraci Romů v terénu: to se 
týká zejména kritérií pro výběr nejlepších projektů romského začleňování a moni -
torovacích systémů pro OP na období 2014–2020 (viz body 88, 89 a 92–94).
131  
Navíc způsob, jakým jsou ESIF a zejména ESF koncipovány, brání tomu, aby byl je -
jich dopad, pokud jde o sociální začleňování romského obyvatelstva, maximální. 
Ukazatele pro přidělování prostředků z ESIF mezi členské státy opomíjejí rozdíly 
v současné situaci romského obyvatelstva (viz body 60 a 75).
Doporučení 3
Když členské státy vyhlašují výzvy k předkládání návrhů a vybírají projekty, měly 
by pro integraci Romů uplatnit kritéria „osvědčených postupů“ (jako je deset 
SZZ Rady). Ve vhodných případech by měly být organizovány výzvy, v nichž 
budou vybrány dlouhodobé projekty ve prospěch marginalizovaných romských 
společenství. A je-li to možné, prostředky z ESIF by se měly přidělovat podle 
udržitelnosti projektů bez stálého financování EU po jejich dokončení. K těmto 
aspektům je také třeba přihlédnout, když se budou upravovat operační programy 
na období 2014–2020.
69 Závěry a doporučení 
Doporučení 4
Komise by měla v příštím programovém období nebo při revizi operačních 
programů dohlédnout na to, aby se ve všech vhodných případech cíle romské 
integrace obsažené v romských strategiích odrazily i v rámci pro ESIF na všech 
operačních úrovních. V této souvislosti by měla dbát o to, aby se údaje shromaž -
ďovaly spolehlivě, aby tak bylo možné sledovat a hodnotit pokrok mezi jednotli -
vými projekty a na všech úrovních správy.
Doporučení 5
Členské státy by ve vhodných případech měly společné ukazatele výstupů a vý -
sledků stanovené v předpisech upravujících ESIF doplnit o ukazatele zaměřené 
na Romy. Tyto ukazatele by měly být sladěny s ukazateli vymezenými v romských 
strategiích a měly by se následně používat při monitorování operačních progra -
mů na období 2014–2020. Mohly by vycházet z ukazatelů vypracovaných v roce 
2016 Agenturou pro základní práva.
Doporučení 6
Členské státy by měly uvažovat o tom, že při přípravách na další programové ob -
dobí budou spolupracovat ve snaze zajistit právní jistotu ohledně používání ESF 
na financování jakýchkoli opatření sociálního začleňování bez ohledu na souvis -
lost se zaměstnaností. Pokud by se právní nejistota odstranila, členským státům 
by to usnadnilo plně využívat ESF pro účely sociálního začleňování, včetně opat -
ření v oblasti boje proti diskriminaci.
Doporučení 7
Komise by měla zvážit, zda nenavrhnout změny v předpisech upravujících ESIF, 
aby od programového období začínajícího v roce 2020 rozdělení prostředků mezi 
jednotlivé členské státy zohledňovalo zvláštní ukazatele sociálního začleňování, 
především podíl marginalizovaných skupin, jako jsou Romové, v obyvatelstvu. 
Měla by zajistit, aby případné prostředky z ESF poskytnuté v důsledku této změny 
členským státům navíc byly vyčleněny na konkrétní účel podpory marginalizova -
ných skupin obyvatel.
70 Závěry a doporučení 
Většina projektů byla realizována podle plánu, avšak ne vždy 
byla uplatněna kritéria „osvědčených postupů“ přispívající 
k úspěšnému začleňování Romů a také monitorování výkonnosti 
projektů bylo obtížné
132  
Většina projektů EFRR a ESF, které jsme během auditu prověřovali, dosáhla svých 
obecných cílů, avšak tyto cíle často nebyly konkrétně zaměřené na Romy. Rovněž 
jsme konstatovali, že k integraci romského obyvatelstva častěji účinně přispívaly 
projekty, jež byly vybrány v souladu s kritérii „osvědčených postupů“ přijatými 
Radou, tzv. společnými základními zásadami (SZZ) týkajícími se začleňování 
Romů (viz body 104–115).
133  
Dále jsme zjistili, že monitorování pokroku projektů romské integrace bylo 
obtížné, především kvůli nedostatkům, pokud jde o dostupnost kvalitních údajů 
o romských účastnících. Tento nedostatek úplných a spolehlivých údajů je pro -
blémem nejen ve vztahu k projektům, ale také pro tvorbu politik na úrovni EU 
i na vnitrostátní úrovni. Nebudou-li rychle podniknuta opatření, zůstane tento 
stav v období 2014–2020 nezměněn (viz body 51, 84–94 a 117–120).
Doporučení 8
a) Komise by měla ve spolupráci s členskými státy vypracovat společnou me -
todiku, která bude v souladu s vnitrostátními právními rámci a předpisy EU, 
včetně stávajících možných odchylek, poskytovat relevantní údaje o romském 
obyvatelstvu, aby se mohlo sledovat jeho sociální začleňování. Mělo by se tak 
stát nejpozději při přípravě dalšího programového období.
b) Komise by měla členské státy vyzvat, aby v souladu s vnitrostátními právními 
rámci a předpisy EU, včetně stávajících možných odchylek, během následují -
cích dvou let vyčerpávajícím způsobem shromažďovaly statistické údaje o et -
nickém původu. Eurostat by mohl do šetření, jako je šetření pracovních sil, 
a do statistiky Evropské unie v oblasti příjmů a životních podmínek začlenit 
vhodné otázky.
71 Závěry a doporučení 
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 4. května 2016.
 Za Účetní dvůr
 předseda  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
72
 Přílohy Příloha IPrověřované operační programy
Členský stát Operační program 2007–2013 Operační program 2014–2020
Bulharsko2007BG161PO001 OP „Regionální rozvoj“ (EFRR)
2007BG051PO001 OP „Rozvoj lidských zdrojů“ (ESF)2014BG16RFOP001 OP „Regiony v  růstu“ (EFRR)
2014BG05M9OP001 OP „Rozvoj lidských zdrojů“ (ESF)
2014BG05M2OP001 OP „Inteligentní vzdělávání pro udržitelný 
růst“ (ESF)
Maďarsko 2007HU05UPO001 OP „Sociální obnova“ (ESF)2014HU16M0OP001 OP „Hospodářský rozvoj a inovace“ (OP využí -
vající více fondů, ESF a EFRR)
2014HU05M2OP001 OP „Rozvoj lidských zdrojů“ (OP využívající více 
fondů, ESF a EFRR)
Rumunsko2007RO051PO001 Odvětvový OP pro rozvoj lidských zdrojů (ESF)
2007RO161PO001 Regionální OP (EFRR)2014RO05M9OP001 OP „Lidský kapitál“ (ESF)
2014RO16RFOP002 Regionální OP (EFRR)
Španělsko2007ES05UP0002 OP „Boj proti diskriminaci“ (ESF)
2007ES051P0005 Regionální OP „ESF 2007–2013 Andalusie“2014ES05SFOP012 OP „Sociální začleňování a  sociální hospodář -
ství“ (ESF)
2014ES05SFOP022 Regionální OP „ESF 2014–2020 Andalusie“ (ESF)
Zdroj:  EÚD.
73 Přílohy 
Správní orgány strukturálních fondů v navštívených členských státech
BulharskoESF EFRR
Projekt 1 Projekt 2 Projekt 3 Projekt 4 Projekt 5
Řídicí orgánŘO ESF  
(Ministerstvo práce a sociální politiky)ŘO EFRR  
(Min. reg. rozv. a veřej -
ných prací)
Zprostředkující subjektNení relevantní, neboť 
příjemcem je ŘOMinisterstvo školství 
a vědyVeřejný subjekt  
(Agentura sociální 
pomoci)Veřejný subjekt  
(Agentura sociální 
pomoci)U tohoto OP EFRR se 
nepočítá s žádnými ZS
Příjemci projektuMinisterstvo práce 
a sociální politikyNevládní organizaceVeřejný subjekt  
(obec Dupnica)Ministerstvo 
zdravotnictvíVeřejný subjekt  
(obec Devňa)
MaďarskoESF
Projekt 6 Projekt 7 Projekt 8 Projekt 9 Projekt 10
Řídicí orgánŘO ESF  
(Ministerstvo lidských zdrojů)
Zprostředkující subjekt neexistuje
Příjemci projektuMinisterstvo národní -
ho hospodářství Veřejný subjekt  
(věznice Balassagyarmati) Veřejný subjekt  
(obec Ózd)Nevládní organizace
RumunskoESF EFRR
Projekt 11 Projekt 12 Projekt 13 Projekt 14 Projekt 15
Řídicí orgánŘO ESF  
(Ministerstvo fondů EU)ŘO EFRR  
(Min. reg. rozv. 
a veřejné správy)
Zprostředkující subjektRegionální 
(Severozápad) ZS  
(odbor ministerstva 
práce)Regionální 
(Bukurešť)  ZS 
(odbor ministerstva práce)Ministerstvo 
vzdělávání  
(vystupující jako SZ)Regionální 
(Severozápad) ZS
(odbor ministerstva 
práce)Regionální 
(Severozápad) ZS  
(odbor min. reg. rozv. 
a veřejné správy)
Příjemci projektu Nevládní organizaceVeřejný subjekt  
(Národní agentura 
pro Romy)Veřejný subjekt  
(sociální odbor obce 
Baia  Mare)
ŠpanělskoESF (OP „Boj proti diskriminaci“) ESF (OP „Andalusie“)
Projekt 16 Projekt 17 Projekt 18 Projekt 19
Řídicí orgánŘO ESF  
(Ministerstvo zaměstnanosti a  sociálního zabezpečení)
Zprostředkující subjekt NadaceRegionální ZS  
(Junta de Andalucia)
Příjemci projektu Nevládní organizace 
Zdroj:  EÚD.Příloha II
74 Přílohy Příloha IIISpolečné základní zásady (SZZ) týkající se začleňování Romů
Deset společných základních zásad (SZZ) bylo projednáno na prvním zasedání evropské platformy pro začle -
ňování Romů, které se konalo v roce 2009 v Praze. Poté byly připojeny jako příloha k závěrům zasedání Rady ve 
složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele konaného 8. června 2009.
1. Konstruktivní, pragmatické a nediskriminační politiky
Politiky zaměřené na podporu začleňování Romů respektují a uskutečňují klíčové hodnoty Evropské unie, 
k nimž patří lidská práva a důstojnost, nediskriminace, rovné příležitosti a hospodářský rozvoj. Politiky 
zaměřené na začleňování Romů jsou nedílnou součástí většinových politik, zejména v oblasti vzdělávání, 
zaměstnání, sociálních záležitostí, bydlení, zdravotní péče a bezpečnosti. Cílem těchto politik je poskyt -
nout romskému obyvatelstvu ve společnostech členských států účinný přístup k rovným příležitostem.
2. Jednoznačné, ale ne výlučné zaměření
Jednoznačné, ale ne výlučné zaměření na romské obyvatelstvo je zásadní pro iniciativy, jež jsou součástí 
politiky začleňování. To znamená zaměřit se na Romy jako na cílovou skupinu, ale ne za cenu vyloučení 
jiných lidí, kteří se nacházejí v podobné socio-ekonomické situaci. Takový přístup neodděluje činnosti 
zaměřené na Romy od širších politických iniciativ. Navíc je v případě potřeby nutné věnovat pozornost 
pravděpodobnému dopadu širších politik a rozhodnutí na sociální začleňování Romů.
3. Mezikulturní přístup
Je nutný mezikulturní přístup, který zahrne Romy i lidi z různých etnických prostředí. Interkulturní učení 
a dovednosti jsou nutné pro účinnou komunikaci a politiku a zaslouží si podporu; nezbytný je též boj proti 
předsudkům a stereotypům.
75 Přílohy Příloha III4. Usilování o začlenění do většinové společnosti
Všechny politiky zaměřené na začlenění usilují o zařazení Romů do většinové společnosti (do většinových 
vzdělávacích institucí, většinových povolání a většinového bydlení). Tam, kde stále ještě existuje částečně 
anebo zcela oddělené vzdělávání nebo bydlení, musí politiky zaměřené na začleňování Romů usilovat o je -
jich odstranění. Je třeba vyhnout se tomu, aby se vytvářel umělý a oddělený „romský“ trh práce.
5. Povědomí o genderovém rozměru
Iniciativy zaměřené na začleňování Romů by měly zohledňovat potřeby a situaci romských žen. Měly by se 
zabývat otázkami jako je rozmanitá diskriminace, problémy přístupu ke zdravotní péči a podporám na děti, 
ale rovněž domácí násilí a vykořisťování.
6. Převod politik vybudovaných na průkazném základě
Je velmi nutné, aby se členské státy učily z vlastních zkušeností, rozvíjely iniciativy zaměřené na začleňo -
vání Romů a sdílely tyto zkušenosti s jinými členskými státy. Ví se, že vytváření, provádění a monitorování 
politik zaměřených na začleňování Romů vyžaduje dobrý základ spočívající v pravidelně shromažďovaných 
socio-ekonomických údajích. V případě potřeby by se rovněž měly brát v úvahu příklady politik zaměře -
ných na sociální začlenění týkající se jiných ohrožených skupin jak z EU, tak i zvenčí a zkušenosti s nimi.
7. Využívání nástrojů Evropské unie
Nesmírně důležité je i to, aby členské státy při vytváření a provádění politik zaměřených na začleňování 
Romů plně využívaly nástrojů Evropské unie, včetně nástrojů právních (směrnice o rasové rovnosti, rámco -
vé rozhodnutí o rasismu a xenofobii), finančních (Evropský sociální fond, Evropský fond pro regionální roz -
voj, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, předvstupní nástroj) a nástrojů koordinace (otevřené 
metody koordinace). Členské státy musí zajistit, aby využívání finančních nástrojů bylo v souladu s těmito 
společnými základními zásadami, a pokud jde o hodnocení politik a projektů, využívat odborných znalostí 
v rámci Evropské komise. Vzájemné hodnocení a převod osvědčených postupů je umožňován rovněž na 
úrovni odborníků prostřednictvím sítě EURoma (Evropská síť pro sociální začleňování a romskou komunitu 
v rámci strukturálních fondů).
76 Přílohy Příloha III8. Zapojování regionálních a místních orgánů
Členské státy musí v těsné spolupráci s regionálními a místními orgány vytvářet, rozvíjet, provádět a hod -
notit politické iniciativy zaměřené na začleňování Romů. Tyto orgány hrají při praktickém provádění politik 
klíčovou roli.
9. Zapojení občanské společnosti
Členské státy rovněž musí navrhovat, rozvíjet, provádět a hodnotit politické iniciativy zaměřené na za -
čleňování Romů v těsné spolupráci s aktéry občanské společnosti, jako jsou nevládní organizace, sociální 
partneři a akademici a výzkumní pracovníci. Zapojení občanské společnosti se považuje za velmi důležité 
jak pro mobilizaci odborných znalostí, tak i pro šíření znalostí nutných pro rozvíjení veřejné rozpravy a od -
povědnosti v celém procesu tvorby politik.
10. Aktivní účast Romů
Účinnost politik se zvyšuje, pokud jsou do každého stupně procesu zapojeni Romové. K zapojení Romů 
musí docházet jak na vnitrostátní, tak i na evropské úrovni, a to prostřednictvím odborných znalostí 
romských specialistů i státních zaměstnanců, jakož i konzultacemi s různými romskými zainteresovanými 
subjekty při navrhování, provádění a hodnocení politických iniciativ. Nesmírně důležité je, aby byly politiky 
začlenění založeny na otevřenosti a transparentnosti a aby vhodným a účinným způsobem přistupovaly 
k obtížným nebo tabuizovaným otázkám. Zásadní je i podpora plné účasti Romů na veřejném životě, pod -
něcování jejich aktivního občanství a rozvoj jejich lidských zdrojů.
77 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
II
Komise konstatuje, že kromě částky 1,5 miliardy EUR, což jsou prostředky přidělené na investiční prioritu 9.2 ESF, se 
začleňování Romů financuje i prostřednictvím řady dalších investičních priorit Evropského sociálního fondu (ESF) 
a Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR).
IV
Komise připomíná, že boj proti diskriminaci je horizontální zásada, jež by měla být u všech evropských strukturál -
ních a investičních fondů (ESIF) zohledněna během přípravy a provádění dohod o partnerství a operačních pro -
gramů (jak stanoví článek 7 nařízení o společných ustanoveních). 
Podle zásady partnerství zakotvené v nařízení o společných ustanoveních (článek 5) a evropském kodexu chování 
musí být v případě operačních programů ESF a EFRR do návrhu a provádění dohod o partnerství a operačních pro -
gramů zapojeni příslušní partneři (včetně účasti v monitorovacích výborech, jak stanoví článek 48 nařízení o společ -
ných ustanoveních).
V
Komise konstatuje, že v souvislosti se svou odpovědností v rámci sdíleného řízení členským státům pomáhá, napří -
klad prostřednictvím posouzení splnění příslušných předběžných podmínek, prostřednictvím pokynů nebo své 
poradní úlohy v monitorovacích výborech, aby změny zavedené pro období 2014–2020 vedly k tomu, že projekty 
budou lépe přispívat k romské integraci.
VI
Komise uznává, že kvůli objektivním právním překážkám bránícím shromažďování údajů na základě etnického 
původu a v důsledku uplatňování zásady jednoznačného, ale ne výlučného zaměření často vedoucího k tomu, že 
Romové nejsou jedinou skupinou, která využívá podporu pro marginalizované skupiny, je monitorování toho, jak 
účinně projekty financované EU přispěly k romské integraci, obtížné. 
Komise je však přesvědčena, že investiční priorita ESF 9.2, příslušné specifické cíle operačních programů ESF a EFRR, 
uplatnění společného ukazatele výstupu ESF na účastníky a využití ukazatelů a dílčích cílů vztahujících se na jednot -
livé programy povedou v období 2014–2020 k významnému zlepšení monitorování romské integrace.
Doporučení 1
Komise konstatuje, že toto doporučení je určeno členským státům.
Odpovědi Komise 78
Doporučení 1 a) 
Komise připomíná, že údaje o objemu podpory z evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondy nebo  
ESIF) na opatření pro marginalizované skupiny obyvatel, jako jsou Romové, mohou být pouze orientační, neboť 
členské státy mají povinnost poskytnout finanční údaje pouze tehdy, pokud byla zvolena příslušná investiční prio -
rita ESF 9.2 nebo pokud byly stanoveny zvláštní dílčí cíle / cíle / ukazatele u jiných relevantních tematických cílů ESF 
a EFRR.
Doporučení 1 b) 
Komise upozorňuje, že pokud je v nařízení o obecných ustanoveních pro všechny ESI fondy uvedena obecná před -
běžná podmínka týkající se boje proti diskriminaci, posouzení jejího splnění se musí omezit pouze na kritéria stano -
vená v nařízeních o ESIF. Při rozhodování o konkrétních vhodných politických opatřeních – včetně obsahu strategií – 
spadajících do pravomoci celostátních a regionálních úrovní správy by se měla respektovat také zásada subsidiarity. 
Od členských států se očekávalo, že v případě volby investiční priority ESF 9.3 „Boj proti všem formám diskrimi -
nace a prosazování rovných příležitostí“ do svých operačních programů zahrnou specifické cíle a zvláštní dílčí cíle. 
Zejména se to týká členských států, jimž byla v této oblasti udělena doporučení pro jednotlivé země.
Doporučení 1 c) 
Podle článku 5 nařízení o společných ustanoveních jsou příslušné subjekty zastupující občanskou společnost 
součástí partnerství a vztahuje se na ně zásada víceúrovňové správy. V souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení o společných 
ustanoveních musí být partneři zapojeni mimo jiné do přípravy dohod o partnerství a po celou dobu přípravy a rea -
lizace programů.
Doporučení 2 a) 
Komise toto doporučení přijímá, zastává názor, že by se mělo realizovat na úrovni operačních programů, a zdůraz -
ňuje, že v tomto směru již přijímá opatření. 
Jak se uvádí v odstavci 38, Komise v roce 2015 vydala tematické pokyny „Guidance for Member States on the use of 
European Structural and Investment Funds in tackling educational and spatial segregation“ ( Pokyny pro členské státy 
k využívání evropských strukturálních a investičních fondů k řešení segregace v oblasti vzdělávání a územního plánování ). 
Členským státům se doporučuje, aby se při plánování a realizaci programů řídily ustanoveními těchto pokynů, a tak 
předcházely segregaci marginalizovaných skupin obyvatel včetně Romů v oblasti vzdělávání a bydlení a řešily ji. 
Komise si je plně vědoma, že rozhodující je účinné provádění v terénu. Komise proto najímá odborníky, kteří člen -
ským státům, a to zejména České republice, Slovensku, Maďarsku, Rumunsku a Bulharsku, pomohou při provádění 
pokynů.
Převedení prostředků v rámci operačních programů a změny těchto programů by obecně měly iniciovat členské 
státy.
Odpovědi Komise 79
Doporučení 2 b) 
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že již činí opatření v tomto směru.
Komise plně využije zprávy členských států o pokroku, a to i na jednáních monitorovacího výboru, aby členské státy 
podnítila a vedla k posílení opatření podpořených z ESI fondů, bude-li to nutné, za účelem lepšího řešení zjiště -
ných problémů týkajících se Romů. V návaznosti na diskusi o těchto otázkách mohou členské státy předložit žádost 
o změnu operačních programů, jak stanoví čl. 30 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních. 
Komise kromě toho konstatuje, že podle čl. 23 odst. 1 písm. a) nařízení o společných ustanoveních může svoji pra -
vomoc požádat členské státy o navržení změn v operačních programech za účelem řešení problémů týkajících se 
Romů uplatnit pouze na problémy, jež jsou popsány v doporučeních pro jednotlivé země, nebo tehdy, je-li k jejich 
řešení nezbytné převést finanční prostředky.
Doporučení 3
Komise konstatuje, že toto doporučení je určeno členským státům.
Možnost financování udržitelných opatření za účelem účinné podpory romské integrace řeší nařízení o ESIF více 
způsoby. 
Za prvé, v programovém období 2014–2020 je možné podpořit dlouhodobá (sedmiletá) opatření. Doba trvání které -
hokoliv projektu by měla být úměrná plánovaným cílům. 
Za druhé, pokud jde o začleňování marginalizovaných skupin (a v jejich rámci Romů), nařízení o ESF obsahuje rámec 
pro lepší sledování pozitivních výstupů prostřednictvím společných ukazatelů výstupů a dlouhodobých výsledků, 
jenž se snaží podpořit udržitelnost opatření financovaných z ESF zaměřených na marginalizované skupiny romských 
obyvatel.
Za třetí, pokud jde o infrastrukturní projekty financované prostřednictvím EFRR, členský stát by měl tak jako u kte -
réhokoliv jiného sektoru zvážit, jak bude zajištěna udržitelnost projektu po jeho dokončení v případech, kdy je to 
nezbytné (např. údržba).
Doporučení 4
Komise toto doporučení přijímá a v maximální možné míře ho zohlední v příštím programovém období.
Pokud jde o programové období 2014–2020, je třeba podotknout, že cíle romské integrace se odrazily v rámci ESIF 
již od návrhu operačních programů pro členské státy, na něž se vztahuje zvláštní předběžná podmínka týkající se 
Romů. 
Co se týče revize operačních programů, zde musí iniciativa vycházet především od členských států. Podle nařízení 
o společných ustanoveních musí být žádosti členských států o změnu programů řádně odůvodněny a musí v nich 
především být popsán očekávaný dopad změn programu na plnění cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný 
růst podporující začlenění a specifických cílů stanovených v programu.
Řídicí orgán příslušného operačního programu má podle právního rámce na období 2014–2020 povinnost zavést 
systém pro elektronické zaznamenávání a ukládání údajů o každé operaci, jež jsou mimo jiné nezbytné pro účely 
monitorování a hodnocení. Plnění této povinnosti je předmětem kontroly. Týká se to jak finančních údajů, tak údajů 
o výstupech a výsledcích.
Odpovědi Komise 80
Doporučení 5
Komise konstatuje, že toto doporučení je určeno členským státům, a upozorňuje na to, že kromě existujících práv -
ních omezení pro shromažďování údajů o etnickém původu v některých členských státech se na veškeré ukazatele 
zaměřené na Romy vztahuje režim ochrany tzv. citlivých údajů (článek 8 směrnice 95/46/ES). Fyzické osoby mají 
právo odmítnout udělit souhlas se shromažďováním těchto údajů. Údaje o počtu Romů účastnících se činností 
financovaných z ESIF vycházejí tudíž převážně z jejich vlastních prohlášení.
Doporučení 6
Komise konstatuje, že toto doporučení je určeno členským státům.
Zdůrazňuje však, že jeho plné uskutečnění, pokud jde o možnost, aby z ESF byla financována jakákoliv opatření 
v oblasti sociálního začleňování bez ohledu na to, zda souvisejí se zaměstnaností, by vyžadovalo změnu Smlouvy, 
která by upravila poslání ESF, jak je stanoví článek 162. 
Komise se dále domnívá, že nařízení o ESF již ve stávající podobě při výkladu v souladu s článkem 162 SFEU může 
řešit problematiku romské integrace z právního hlediska správně prostřednictvím tematického cíle sociálního 
začleňování. 
To znamená, že z ESF se mohou financovat opatření v oblasti romské integrace, jež jsou součástí uceleného souboru 
opatření, jejichž cílem je, byť jen nepřímo, Romům více otevřít cestu na trh práce. 
Uvedený právní výklad způsobilosti opatření v oblasti romské integrace pro financování z ESF byl členským státům 
sdělen v listopadu 2015.
Komise je tudíž toho názoru, že v této otázce nepanuje právní nejistota.
Doporučení 7
Komise toto doporučení přijímá a při posuzování kritérií pro přidělování finančních prostředků v souvislosti s přípra -
vou příštího víceletého finančního rámce zváží, jaký důraz by se měl klást na problémy v oblasti sociálního začleňo -
vání, i potřebnost dalšího zacílení zdrojů na podporu marginalizovaných skupin obyvatel.
Doporučení 8 a) 
Komise toto doporučení nepřijímá. 
Komise je sice stále ochotna spolupracovat s členskými státy, ale vzhledem k odlišné situaci a různým přístupům 
v jednotlivých státech a nezbytnosti respektovat zásadu subsidiarity nepovažuje vypracování společné metodiky 
v této oblasti za proveditelné ani za vhodné.
Doporučení 8 b) 
Komise toto doporučení nepřijímá, neboť se domnívá, že v souladu se zásadou subsidiarity by tato záležitost měla 
být ponechána na uvážení členských států. 
Komise kromě toho neplánuje, že by v šetření pracovních sil a ve statistice Evropské unie v oblasti příjmů a životních 
podmínek shromažďovala statistické údaje o etnickém původu. Shromažďování statistických údajů o romském oby -
vatelstvu je technicky i právně velmi problematickou a nákladnou záležitostí.
Odpovědi Komise 81
Úvod
12
Komise konstatuje, že kromě částky 1,5 miliardy EUR, což jsou prostředky přidělené na investiční prioritu 9.2 ESF, se 
začleňování Romů financuje i prostřednictvím řady dalších investičních priorit ESF a EFRR.
Připomínky
30
V období 2007–2013 se nařízení ESF řídilo přístupem založeným na začleňování do většinové společnosti, jenž se 
nezaměřoval na Romy, ale obecněji na znevýhodněné skupiny. Romské integrace jako takové se týkala priorita 
„posílení sociálního začleňování znevýhodněných osob“. 
Některé členské státy se dokonce rozhodly se ve svém národním strategickém referenčním rámci pro plánování 
strukturálních fondů na období 2007–2013 výslovně zaměřit na problematiku romské integrace.
34
Komise konstatuje, že rámec EU výslovně uznává, že „členské státy nejprve potřebují zajistit, aby Romové nebyli dis -
kriminováni, ale aby se s nimi jednalo jako s kterýmkoli jiným občanem EU, aby měli rovný přístup ke všem základ -
ním právům, která jsou zakotvena v Listině základních práv Evropské unie“. Rovné zacházení je tudíž horizontální 
zásadou a považuje se za základní podmínku účinné romské integrace. I když orgány a instituce EU a členské státy 
nesou společnou odpovědnost za zlepšování sociálního začleňování Romů pomocí všech nástrojů a politik spadají -
cích do jejich pravomoci, v souladu se zásadou subsidiarity nesou hlavní odpovědnost za změnu postavení margina -
lizovaných skupin obyvatel členské státy a tato změna je především v jejich pravomoci.
39
Partnerství a víceúrovňová správa jsou dlouhodobě klíčovou zásadou sdíleného řízení fondů (jež se uplatňovala 
také v předchozím programovém období), jež je zakotvena také v článku 5 nařízení o společných ustanoveních, kte -
rým se řídí ESI fondy v období 2014–2020. Kodex chování, jenž byl přijat formou nařízení Komise v přenesené pra -
vomoci, pomáhá členským státům při organizaci partnerství a zpracovává řadu praktických témat, jako je například 
reprezentativní výběr partnerů, výběrová řízení, procesní požadavky k zajištění včasné, smysluplné a transparentní 
konzultace a zásada zastoupení partnerů ve všech fázích včetně monitorovacích výborů.
40
Komise konstatuje, že na zmíněné společné programy (ROMACT and ROMED) poskytla značný finanční příspěvek.
Odpovědi Komise 82
44
Španělská romská strategie sice nestanovuje cíle pro boj proti diskriminaci, ale zdůrazňuje, že je potřebná doplň -
kovost a součinnost s Druhým plánem pro občanství a integraci na období 2011–2014 a Národní strategií boje proti 
rasismu, diskriminaci, xenofobii a netoleranci, které předpokládají zavedení konkrétních opatření pro boj proti 
diskriminaci.
45
Jak je uvedeno v maďarské romské strategii, politika sociálního začleňování není zacílena pouze na Romy, ale na širší 
skupinu. Jejími cíli jsou: snížení podílu osob žijících v chudobě nebo sociálním vyloučení, snížení sociálního zao -
stávání znevýhodněných dětí a snížení sociálních rozdílů mezi Romy a neromským obyvatelstvem. Úsilí o dosažení 
těchto cílů je horizontálně rozloženo do pěti oblastí: zlepšení příležitostí na trhu práce pro dlouhodobě nezaměst -
nané osoby v aktivním věku, snížení dětské chudoby, řešení znevýhodnění týkajících se socializace a socio-kultur -
ních znevýhodnění, řešení znevýhodnění romských žen v oblasti vzdělávání a na trhu práce, řešení nedostatečného 
rozvoje znevýhodněných území.
49
V posouzení pokroku Bulharska v provádění vnitrostátní strategie integrace Romů předloženém v roce 2015 Komise 
skutečně konstatovala, že kontaktní místo „nemá dostatek lidských ani politických zdrojů k účinnému plnění svého 
mandátu a přesvědčivému řízení pokroku“. Je však také pravda, že realizace vnitrostátních romských strategií je do 
značné míry závislá na ESIF. Tudíž v praxi je činnost kontaktního místa podpořena doplňkovými strukturami. V roce 
2015 byla zřízena ministerská pracovní skupina pro plánování a koordinaci intervencí ESIF v období 2014–2020 
řízená ústředním koordinačním útvarem ESIF. Její práce se účastní kontaktní místo, příslušná ministerstva na úrovni 
náměstků (ministerstvo práce, školství, zdravotnictví, regionálního rozvoje, zemědělství), odborníci (koordinátoři 
šesti prioritních oblastí romské strategie) a zástupci obcí.
50 Druhá odrážka
Komise konstatuje, že současný vývoj politické situace může vést k tomu, že Bulharsko bude věnovat větší pozor -
nost problémům Romů.
51 První odrážka
V Bulharsku se roční monitorování provádění romské strategie realizuje prostřednictvím administrativního podávání 
zpráv ze strany všech příslušných institucí a obcí a bude ještě dále zlepšeno zavedením nového systému monitoro -
vání, jenž by měl být hotov do konce prosince 2016.
54
Viz odpověď Komise k bodu 50, pokud jde o Bulharsko.
Odpovědi Komise 83
60
Komise se neztotožňuje s připomínkou Účetního dvora, podle níž orgánům chybí právní jistota. Posláním ESF je 
podle článku 162 SFEU zlepšovat možnosti zaměstnávání pracovníků na vnitřním trhu. Pokud se tedy tematický cíl 
9 týkající se sociálního začleňování použije v souladu s článkem 162 SFEU, znamená to, že z ESF mnohou být finan -
cována taková opatření v oblasti romské integrace, jež jsou součástí uceleného souboru opatření přispívajících, byť 
jen nepřímo, k tomu, že Romům se více otevře cesta na trh práce. Tento právní výklad způsobilosti opatření v oblasti 
romské integrace pro financování z ESF byl členským státům objasněn a předložen v listopadu 2015. Podpora z ESF 
může být doplněna jinými nástroji, jež členské státy mohou použít k řešení základních potřeb a poskytnutí materi -
ální pomoci Romům, jako je například Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD).
Komise rovněž konstatuje, že Účetní dvůr do svého vzorku zahrnul pouze dokončené projekty bydlení EFRR. Vzhle -
dem k datu změny nařízení a času potřebnému na přípravu těchto projektů byla v době provádění auditu řada 
projektů dosud ve fázi přípravy.
61
Komise konstatuje, že žádný právní předpis nevyžadoval, aby v programu byly takové ukazatele. Pokud jde o ESF, 
příloha XXIII vyžadovala předkládání údajů o skutečné účasti menšin a znevýhodněných skupin v operacích ESF.
Komise konstatuje, že podpora znevýhodněných skupin z ESF vycházela v programovém období 2007–2013 z pří -
stupu založeného na začleňování do většinové společnosti, a tak bylo ponecháno na členských státech, aby na 
základě problémů, se kterými se potýkají a jež popsaly v národních programech reforem a v národních akčních 
plánech pro sociální začlenění, vymezily cílové skupiny, specifické cíle, dílčí cíle a ukazatele, které se použijí.
62
Absence finančních informací je dána tím, že Romové nebyli výlučnou cílovou skupinou podpory z ESF. 
64
Opatření zacílená na znevýhodněné oblasti obývané Romy, jež byla podpořena z EFRR, začaly realizovat ještě před 
uvedenou změnou například Maďarsko a Česká republika.
65
Komise konstatuje, že v souladu s právním rámcem EU pro ochranu údajů mají fyzické osoby právo odmítnout udělit 
souhlas se shromažďováním údajů o etnickém původu. Shromážděné údaje o etnickém původu tudíž mohou být 
nespolehlivým podkladem pro stanovení nezbytného rozsahu financování romské integrace.
Za účelem zjištění potřeb a stanovení potřebného financování zavedly některé členské státy (např. Maďarsko a Slo -
vensko) nepřímé etnické nebo sociálně ekonomické ukazatele (mapy chudoby, segregované oblasti ve městech a na 
venkově, extrémní chudoba). Těmito přístupy je zajištěno zapojení romských společenství.
Viz též bod 87 zprávy Účetního dvora.
Kromě toho v některých členských státech je zákonem zakázáno shromažďovat údaje o etnickém původu. 
Odpovědi Komise 84
68
Komise zdůrazňuje, že příslušný operační program jednoznačně a opakovaně požaduje, aby opatření v oblasti 
vzdělávání vedla k inkluzivnímu vzdělávání a odstranění segregace, včetně zvláštního ukazatele počtu vzdělávacích 
zařízení zapojených do programů na odstranění segregace.
Výzvy k podávání návrhů projektů k operačním programům obsahují podrobnější informace o požadavcích na opat -
ření v oblasti vzdělávání. Tyto požadavky jsou konzultovány s monitorovacími výbory programů, v nichž je rovněž 
zastoupena Komise v úloze poradce. 
Pokyny k využití ESI fondů pro účely odstranění segregace obsahují metodické pokyny, jimiž je třeba se řídit při 
přípravě výzev k podávání návrhů a realizaci projektů.
V průběhu jednání Maďarsko navíc zohlednilo doporučení, jež mu byla udělena, a zvolilo příslušné investiční prio -
rity, jež mohou poskytovat podporu skupinám romského obyvatelstva.
V roce 2015 Komise požádala maďarské orgány o další informace o podpoře poskytované na rozvoj veřejného vzdě -
lávání a chtěla by podrobnější popis financování této oblasti. 
Rámeček 5 – Nedostatek opatření na odstranění segregace v oblasti vzdělávání v rámci 
ESIF v Maďarsku
Komise konstatuje, že místní vládní instituce nemohou podat žádost o finanční prostředky, včetně podpory opatření 
z ESI fondů, pokud nepředloží místní plán rovnosti ve vzdělávání. 
Operační program EFRR/ESF na období 2014–2020 Rozvoj lidských zdrojů obsahuje zřetelný a vícekrát vyjádřený 
závazek usilovat o odstranění segregace a zahrnuje řadu opatření zaměřených na její odstranění (např. ve vzdělá -
vání, bydlení). 
Pokud jde o podrobnější informace k těmto opatřením v operačním programu, viz odpověď Komise k bodu 68.
69
Komise konstatuje, že také řada dalších investičních priorit ESF a EFRR spadajících pod tematické cíle 8, 9 a 10 naří -
zení o společných ustanoveních týkající se zaměstnanosti, sociálního začleňování a vzdělávání podporuje integraci 
Romů nemalými částkami určenými na oblasti, jako je inkluzivní vzdělávání, sociální bydlení a dostupnost sociálních 
a zdravotních služeb. Ty rovněž v případě potřeby přispívají k plnění doporučení pro jednotlivé země (např. pokud 
jde o předškolní a vzdělávací infrastrukturu).
To je v souladu se společnou základní zásadou č. 2 „jednoznačné, ale ne výlučné zaměření“ a zásadou č. 4 „usilo -
vání o začlenění do většinové společnosti“. V souladu s těmito zásadami by začleňování Romů mělo být nedílnou 
součástí celkových opatření sociálního začleňování a zmírňování chudoby, aby se předešlo další izolaci skupin rom -
ského obyvatelstva.
Dobrým příkladem je slovenský operační program Lidské zdroje, jak potvrzuje Účetní dvůr v rámečku 8. Slovensko 
přijalo doporučení Komise, aby zřídilo operační program využívající více fondů se dvěma vyčleněnými prioritními 
osami pro ESF a EFRR. Každá z nich zahrnuje řadu specifických cílů, jež se budou realizovat na základě integrova -
ného přístupu.
Odpovědi Komise 85
73
Komise konstatuje, že IP 9.2 si systematicky volily pro své operační programy členské státy s nejvyšším podílem 
romského obyvatelstva (tj. Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko) a členské státy, kterým 
byla udělena doporučení pro jednotlivé země týkající se začleňování Romů.
Španělský národní operační program pro sociální začleňování vztahující se na celé území Španělska obsahuje usta -
novení pro opatření zaměřená na začleňování Romů v rámci IP 9.2. 
Španělsko souhlasilo s Komisí, že v rámci IP 9.1 bude realizovat komplexní opatření sociálního začleňování zaměřená 
na různé dílčí ohrožené skupiny včetně Romů, aby tak jeho přístup byl inkluzivní. V případě Andalusie se opat -
ření zahrnuté do regionálního operačního programu ESF nazvaného „Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales 
de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación o Riesgo de Exclusión Social“ a podporovaného 
v rámci investiční priority 9.1 zaměřuje na konkrétní místní oblasti postižené chudobou a sociálním vyloučením 
a poskytuje pomoc na zaměstnanost, bydlení, sociální integraci, vzdělávání atd. Komise se domnívá, že výše uve -
dené opatření a také národní operační program mohou účinně pomoci romskému obyvatelstvu v Andalusii.
Pokud jde o Maďarsko, na operační program Lidské zdroje – jenž má v období 2014–2020 doplňkovou strukturu 
zahrnující šest maďarských konvergenčních regionů – byly přiděleny prostředky v investiční prioritě 9.2 v rámci její 
priority 1 a dále v rámci její priority 5 jakožto nástroji nadnárodní spolupráce a finančnímu nástroji.
75
Komise konstatuje, že co se týče finanční podpory poskytované členským státům v rámci politiky soudržnosti, 
zdroje se přidělují podle klíče pro přerozdělování na základě kritérií souvisejících s celkovým cílem soudržnosti, jež 
tudíž v zásadě odrážejí úroveň jejich rozvoje. V objemu finanční podpory se proto také odráží kapacita financování 
ze strany členských států a regionů a tato podpora jim pomáhá řešit jejich klíčové problémy, což platí i v oblasti 
sociálního začleňování. Členské státy mají povinnost přidělit určitý minimální podíl prostředků ESF (čl. 92 odst. 4 
nařízení o společných ustanoveních); ze zdrojů ESF musí povinně přidělit nejméně 20 % na tematický cíl 9 „podpora 
sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci“ (čl. 4 odst. 2 nařízení o ESF) a podporu musí 
soustředit se zřetelem k doporučením pro jednotlivé země (článek 18 nařízení o společných ustanoveních), čímž 
je zajištěno, že ve všech členských státech, v nichž integrace Romů představuje zvláštní problém, je na jeho řešení 
poskytována dostatečná podpora z ESI fondů.
79
Komise konstatuje, že protidiskriminační opatření jsou běžně zahrnována do specifických cílů a příkladů opatření 
jiných investičních priorit, včetně investiční priority 9.2, ale také 9.1.
V Maďarsku se při jednáních o dohodě o partnerství a rozdělování přidělených prostředků v rámci operačního pro -
gramu bere boj proti diskriminaci jako horizontální prvek. To je věcí rozhodnutí členského státu.
Bulharsko si sice nezvolilo investiční prioritu 9.3, ale protidiskriminační osvětová opatření zaměřená na potírání 
stereotypů a podporu kulturní identity menšinových etnických společenství jsou zahrnuta v operačních progra -
mech „Rozvoj lidských zdrojů“ a „Věda a vzdělávání pro inteligentní růst“ jakožto nástroje předcházení diskriminaci 
a podpory rovných příležitostí.
Rumunský operační program Lidský kapitál financovaný z ESF vychází z toho, že sociální vyloučení nesouvisí 
s etnickým původem, ale obecně s chudobou. Program se tudíž výslovně zaměřuje na Romy, ale nevylučuje ostatní 
marginalizovaná společenství a znevýhodněné skupiny. 
Odpovědi Komise 86
83
Viz odpověď Komise k bodu 39. 
Společná odpověď Komise k bodům 84 a 85  
Komise zdůrazňuje, že vedle právních omezení platných pro shromažďování údajů o etnickém původu v někte -
rých členských státech mají fyzické osoby právo odmítnout udělit souhlas se shromažďováním těchto údajů. Údaje 
o počtu Romů účastnících se činností financovaných z ESF vycházejí převážně z jejich vlastních prohlášení. Nicméně 
v rámci investiční priority 9.2 mohou být všichni účastníci považováni za součást marginalizovaných skupin obyva -
tel, jako jsou Romové, což usnadňuje vykazování údajů o této cílové skupině v programovém období 2014–2020.
Společná odpověď Komise k bodům 86 a 87  
Komise konstatuje, že Agentura pro základní práva není subjektem oprávněným podávat výklad právních ustano -
vení EU.
Komise zdůrazňuje, že shromažďování údajů o etnickém původu je v některých členských státech nezákonné a že 
tato záležitost je v pravomoci členských států. Pokud údaje nemohou být zákonným způsobem shromažďovány, 
otázka jejich zpracování se stává bezpředmětnou. 
Praktické alternativy získávání údajů o etnickém původu, které zmiňuje Účetní dvůr, trpí ve skutečnosti závažnými 
omezeními pro účely monitorování, nicméně mohly by poskytnout kvalitativní důkazy o podpoře ESF pro romské 
účastníky projektů ESF. 
Jelikož se zakládají na vlastním prohlášení dotčených osob a vyžadují souhlas, mohlo by to omezovat jejich spo -
lehlivost (podíl účastníků ochotných přihlásit se k svému původu nebo odpovědět by mohl být nízký a odpovědi 
by mohly být zkreslené). Rovněž výběr vzorku a extrapolace by nemusely být spolehlivé kvůli nejistotě o skutečné 
velikosti sledovaného souboru.
Romská strategie přijatá rumunskou vládou v roce 2015 vychází z údajů ze sčítání obyvatelstva v roce 2011 zalo -
žených na heteroidentifikaci: Romové, kteří se sami přihlásili k romské národnosti, tvoří 3,3 % obyvatelstva, což je 
621 573 osob.
Rumunské orgány v této strategii uznávají, že odhady počtu romského obyvatelstva se různí, a odkazují v ní na 
odhady Rady Evropy a Světové banky. Základní referenční hodnotou však zůstávají údaje ze sčítání obyvatelstva.
Operační program Lidský kapitál (spolufinancovaný z ESF) přihlíží k odhadu Rady Evropy, podle nějž v Rumunsku 
žije 1,85 milionu Romů. Spolehlivost referenčních údajů a údajů o etnickém původu pro účely monitorování tak 
zůstává problematická.
Odpovědi Komise 87
88
V období 2007–2013 se nemusely vykazovat žádné údaje o Romech jakožto samostatné kategorii, a proto se tyto 
údaje neshromažďovaly ani od příjemců.
Členské státy pouze musely poskytovat informace (a shromažďovat údaje) o vlastnostech účastníků operací ESF. 
Údaje o romských účastnících se v souladu s vnitrostátními pravidly vykazovaly v kategoriích „menšiny“ a „jiné zne -
výhodněné skupiny“ při členění účastníků podle ohrožených skupin. 
Operační programy v období 2007–20013 neměly také žádné společné ukazatele výstupů týkající se Romů, jež by 
se v příslušných operačních programech objevovaly jako „programové ukazatele“ a souhrnně se zpracovávaly na 
úrovni EU.
Údaje o Romech jakožto samostatné kategorii by se byly uváděly pouze ve výročních zprávách o provádění, pokud 
by byl pro cíle operačního programu stanoven takový speciální ukazatel.
89
Co se týče Španělska, cílovou skupinou mnoha operací v období 2007–2013 nebylo romské obyvatelstvo, a proto 
nebylo povinné uvádět údaje o etnickém původu účastníků. Kromě toho shromažďování údajů o etnických aspek -
tech může být citlivou otázkou, jak uznává doporučení Rady o účinné romské integraci, a členské státy by v souladu 
se zásadou subsidiarity měly mít možnost si samy zvolit metody monitorování. 
90
Operační programy v programovém období 2014–2020 obsahují ustanovení, která mají zajistit jednotnost údajů. Je 
v nich kladen důraz také na to, aby veškerá vymezení měli k dispozici všichni příjemci. Kromě toho Komise předložila 
praktické pokyny k zajištění jednotného vymezení ukazatelů.
Platí také nový požadavek, aby se výkonnostní údaje o jednotlivých operacích zaznamenávaly a uchovávaly v elek -
tronické formě za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, 
finančního řízení, ověřování a auditu (čl. 24 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci 480/2014). 
Problém s existencí tří druhů ukazatelů v Rumunsku byl tematizován a nakonec vyřešen v operačním programu na 
období 2014–2020 Lidský kapitál tak, že ukazatele výstupů a výsledků stanovené na úrovni programu se následně 
vymezí ve zvláštních pokynech doplňujících výzvu k podání žádostí. 
91
V případě zvláště ohrožených skupin je někdy vhodnější nestanovovat konkrétní číselné cíle pro výsledky (na rozdíl 
od cílů pro výstupy), aby se předešlo efektu „sbírání smetany“ (tzn. výběru méně znevýhodněných skupin, aby inter -
vence vykazovala vyšší míru úspěšnosti). 
V programovém období 2014–2020 je třeba stanovit cíle u každého příslušného ukazatele výsledků na úrovni ope -
race (viz příloha III nařízení Komise v přenesené pravomoci 480/2014). 
Odpovědi Komise 88
92
I když příloha I nařízení o ESF pro období 2014–2020 neobsahuje jasný společný ukazatel vztahující se na romské 
účastníky, monitorování romské integrace se významně zlepší, pokud se v operačním programu schválí zvláštní 
ukazatele nebo pokud se specifické cíle vztahují výlučně na romské obyvatelstvo.
Shromažďování údajů o jednotlivých účastnících navíc subjektům odpovědným za operaci a řídicím orgánům 
umožní lépe souhrnně zpracovávat a monitorovat údaje o romských účastnících včetně výsledků.
V případě operací výlučně zaměřených na Romy se prostřednictvím společných ukazatelů výstupů a výsledků 
a dodatečných zvláštních ukazatelů schválených v operačním programu budou shromažďovat podrobné informace 
o sociálních a ekonomických charakteristikách účastníků ESF, jejich postavení na trhu práce a jejich výsledcích. To 
se týká rovněž investičních priorit, které nejsou výlučně zaměřeny na Romy, ale u nichž operační program stanoví 
zvláštní ukazatel vztahující se na Romy. Tyto údaje se musí zaznamenat a uchovat na úrovni operací, jak požaduje 
příloha III nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014 ze dne 3. března 2014.
93
Nedostatek zjištěný Účetním dvorem řeší stávající regulační rámec.
Členské státy s významnými problémy se sociálním začleňováním Romů tyto problémy řeší prostřednictvím samo -
statné investiční priority 9.2 pro marginalizované skupiny obyvatel, jako jsou Romové. V tomto případě se prostřed -
nictvím společných ukazatelů výstupů a výsledků budou shromažďovat podrobné informace o sociálních a ekono -
mických charakteristikách účastníků ESF, jejich postavení na trhu práce a jejich výsledcích. 
Konkrétní informace o Romech mohou poskytnout zvláštní ukazatele programu zaměřené na Romy. V přijatých 
operačních programech, zejména v Chorvatsku, Rumunsku, Slovinsku a ve Španělsku, se 69 zvláštních ukazatelů 
programů vztahuje na Romy.
Existence předběžné podmínky v této oblasti zlepší monitorování členských států v této oblasti. Členské státy musí 
splnit předběžné podmínky do konce roku 2016. 
96
Komise zdůrazňuje, že kritéria výběru by měla být v souladu se specifickými cíli stanovenými v operačních progra -
mech. Pokud tedy specifické cíle operačních programů nejsou zaměřeny na Romy, kritéria výběru budou zahrnovat 
znevýhodněné skupiny uvedené ve specifických cílech operačních programů.
Co se týče dotčeného řídicího orgánu EFRR v Bulharsku, cílová skupina byla širší než jen romské obyvatelstvo, 
protože výzvy k předkládání návrhů byly formulovány tak, aby byly otevřené pro všechny marginalizované skupiny 
obyvatel, nikoli jen pro Romy.
Odpovědi Komise 89
98
Operační programy v programovém období 2014–2020 obsahují ustanovení, která mají zajistit jednotnost údajů. 
Je v nich kladen důraz také na to, aby veškerá vymezení měli k dispozici všichni příjemci. Operační program navíc 
předkládá praktické pokyny k zajištění jednotného vymezení ukazatelů.
Co se týče EFRR, vykazování ukazatelů na úrovni programů nebylo v období 2007–2013 povinné. Ukazatele na 
úrovni projektů jsou zahrnuty v příslušných žádostech a monitorovány členskými státy.
Komise dostává pouze žádosti týkající se nejdůležitějších projektů.
99
V programovém období 2007–2013 EU ve svých předpisech nestanovila žádné požadavky na společné ukazatele 
výsledků podle cílových skupin.
Označení „ohrožené skupiny“ tudíž může zahrnovat širší skupinu obyvatelstva žijícího v podobných podmínkách 
jako některé části romského obyvatelstva a nemusí rozlišovat podle etnického původu.
V konkrétním uvedeném příkladu romské obyvatelstvo nebylo samostatnou cílovou skupinou operačního pro -
gramu Andalusie v programovém období 2007–2013, ale bylo zahrnuto do širší skupiny obyvatelstva ohroženého 
sociálním vyloučením. Cíle pro výsledky byly stanoveny celkově pro osoby ohrožené vyloučením.
100
I když ve dvou obcích v Bulharsku se realizace projektů nezdařila kvůli nepříznivému veřejnému mínění okolí, 
všechny ostatní obce úspěšně dokončují (nebo v jednom případě, což se týká Devně, již dokončily) své projekty 
sociálního bydlení.
101
Komise konstatuje, že i když se realizace projektů v některých případech odchýlila od původního plánu, nemělo to 
přímý dopad na cílové skupiny.
102
Viz odpověď Komise k bodu 91 o efektu „sbírání smetany“.
103
Komise zdůrazňuje, že použití kritérií zaměřených na Romy je vhodné tehdy, pokud jsou kritéria výběru stanovená 
ve výzvách k překládání návrhů zaměřena speciálně na Romy, což se úplně netýkalo 19 projektů prověřovaných 
Účetním dvorem. 
Odpovědi Komise 90
Rámeček 10 – Nedostatečné zaměření, pokud jde o určení cílové skupiny, 
a nedostatečná pozornost věnovaná kulturním faktorům ovlivnila realizaci projektu 
zdravotní péče (Bulharsko, projekt 4)
Skutečnost, že ohrožená skupina obyvatelstva nemohla být předem identifikována, a proto Romové nebyli zmíněni 
jako cílová skupina, je dána omezeními národního zdravotního registru a tím, že se neshromažďují údaje o etnickém 
původu. 
V případě bulharského projektu zahrnujícího zdravotní vyšetření příjemce vysvětlil, že kvůli zásadě nediskriminace 
nebyl projekt zaměřen na žádnou konkrétní dílčí skupinu obyvatelstva.
107
I když je pravda, že SEPE byla jmenována zprostředkujícím subjektem tohoto operačního programu až v roce 2014, 
její účast na posledním jednání monitorovacího výboru byla příležitostí k výměně osvědčených postupů, což je 
užitečné zejména v současném programovém období.
118 První odrážka
Viz odpověď Komise k bodům 81 a 88 o požadavcích na poskytování údajů a k bodu 91 o efektu „sbírání smetany“.
118 Druhá odrážka
Operační programy v programovém období 2014–2020 obsahují ustanovení, která mají zajistit jednotnost údajů. 
Je v nich kladen důraz také na to, aby veškerá vymezení měli k dispozici všichni příjemci. Operační program navíc 
předkládá praktické pokyny k zajištění jednotného vymezení ukazatelů.
Závěry a doporučení
121
Vybrané projekty se v řadě případů nezaměřovaly výlučně na Romy, ale spíše na nezvýhodněné/ohrožené skupiny 
v důsledku přístupu založeného na začleňování do většinové společnosti, jenž Komise objasnila ve své odpovědi 
k bodu 30. Z tohoto důvodu se shromážděné údaje včetně finančních netýkaly konkrétně Romů.
Komise rovněž připomíná, že regionální operační programy v období 2007–2013 zahrnovaly pilotní projekty pod -
pory bydlení pro ohrožené skupiny včetně Romů a tyto projekty byly výslovně vypracovávány se silnějším důrazem 
na integrovaný přístup řešící více rozměrů spojených s cíli sociálního začleňování. Tyto projekty bohužel nebyly 
k meznímu datu auditu Účetního dvora ještě ukončeny, přičemž audit se zaměřoval na dokončené operace.
Odpovědi Komise 91
124
Komise připomíná, že některé země (např. Maďarsko a Slovensko) ve svých národních strategických referenčních 
rámcích na období 2007–2013 uvedly začleňování Romů jako důležité téma a vypracovaly ucelené přístupy k jeho 
řešení ještě před vypracováním vnitrostátní romské strategie v souvislosti s politickým rámcem EU.
125
Komise konstatuje, že doporučení z roku 2013 spíše rozšiřuje rámec EU nad daný rámec a otevírá nové oblasti, jež 
nebyly zmíněny ve sdělení z roku 2011.
126
Nedostatky, které uvedl Účetní dvůr, Komise již zmínila ve svém posouzení z roku 2012. 
Doporučení 1
Komise konstatuje, že toto doporučení je určeno členským státům.
Doporučení 1 a) 
Komise připomíná, že údaje o objemu podpory z ESI fondů na opatření pro marginalizované skupiny obyvatel, jako 
jsou Romové, mohou být pouze orientační, neboť členské státy mají povinnost poskytnout finanční údaje pouze 
tehdy, pokud byla zvolena příslušná investiční priorita ESF 9.2 nebo pokud byly stanoveny zvláštní dílčí cíle / cíle / 
ukazatele u jiných relevantních tematických cílů ESF a EFRR.
Doporučení 1 b) 
Komise upozorňuje, že pokud je v nařízení o obecných ustanoveních pro všechny ESI fondy uvedena obecná před -
běžná podmínka týkající se boje proti diskriminaci, posouzení jejího splnění se musí omezit pouze na kritéria stano -
vená v nařízeních o ESIF. Při rozhodování o konkrétních vhodných politických opatřeních – včetně obsahu strategií – 
spadajících do pravomoci celostátních a regionálních úrovní správy by se měla respektovat také zásada subsidiarity. 
Od členských států se očekávalo, že v případě volby investiční priority ESF 9.3 „Boj proti všem formám diskrimi -
nace a prosazování rovných příležitostí“ do svých operačních programů zahrnou specifické cíle a zvláštní dílčí cíle. 
Zejména se to týká členských států, jimž byla v této oblasti udělena doporučení pro jednotlivé země.
Doporučení 1 c) 
Podle článku 5 nařízení o společných ustanoveních jsou příslušné subjekty zastupující občanskou společnost sou -
částí partnerství a vztahuje se na ně zásada víceúrovňové správy. V souladu s čl. 5 odst. 2 musí být partneři zapojeni 
mimo jiné do přípravy dohod o partnerství a po celou dobu přípravy a realizace programů.
Odpovědi Komise 92
Doporučení 2 a) 
Komise toto doporučení přijímá, zastává názor, že by se mělo realizovat na úrovni operačních programů, a zdůraz -
ňuje, že v tomto směru již přijímá opatření. 
Jak se uvádí v odstavci 38, Komise v roce 2015 vydala tematické pokyny „Guidance for Member States on the use of 
European Structural and Investment Funds in tackling educational and spatial segregation“ ( Pokyny pro členské státy 
k využívání evropských strukturálních a investičních fondů k řešení segregace v oblasti vzdělávání a územního plánování ). 
Členským státům se doporučuje, aby se při plánování a realizaci programů řídily ustanoveními těchto pokynů, a tak 
předcházely segregaci marginalizovaných skupin obyvatel včetně Romů v oblasti vzdělávání a bydlení a řešily ji. 
Komise si je plně vědoma, že rozhodující je účinné provádění v terénu. Komise proto najímá odborníky, kteří člen -
ským státům, a to zejména České republice, Slovensku, Maďarsku, Rumunsku a Bulharsku, pomohou při provádění 
pokynů.
Převedení prostředků v rámci operačních programů a změny těchto programů by obecně měly iniciovat členské 
státy.
Doporučení 2 b) 
Komise toto doporučení přijímá a konstatuje, že již činí opatření v tomto směru.
Komise plně využije zprávy členských států o pokroku, a to i na jednáních monitorovacího výboru, aby členské státy 
podnítila a vedla k posílení opatření podpořených z ESI fondů, bude-li to nutné, za účelem lepšího řešení zjiště -
ných problémů týkajících se Romů. V návaznosti na diskusi o těchto otázkách mohou členské státy předložit žádost 
o změnu operačních programů, jak stanoví čl. 30 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních. 
Komise kromě toho konstatuje, že podle čl. 23 odst. 1 písm. a) nařízení o společných ustanoveních může svoji pra -
vomoc požádat členské státy o navržení změn v operačních programech za účelem řešení problémů týkajících se 
Romů uplatnit pouze na problémy, jež jsou popsány v doporučeních pro jednotlivé země, nebo tehdy, je-li k jejich 
řešení nezbytné převést finanční prostředky.
128
Komise zdůrazňuje, že co se ESF týče, absence zaměření na integraci Romů v programovém období 2007–2013 je 
dána tím, že byl přijat přístup ke znevýhodněným osobám založený na začleňování do většinové společnosti (viz 
priorita „posílení sociálního začleňování znevýhodněných osob“). Bylo tudíž na členských státech, aby vymezily 
znevýhodněné osoby, na které se chtěly zaměřit na základě jejich potřeb a problémů, s nimiž se potýkají.
Co se týče zvláštních ukazatelů zaměřených na Romy, žádný z platných předpisů je nevyžadoval. 
Kromě toho je třeba podotknout, že kritéria výběru by měla být v souladu se specifickými cíli stanovenými v ope -
račních programech. Jestliže tedy specifické cíle operačních programů nebyly zaměřeny na Romy, kritéria výběru 
zahrnovala znevýhodněné skupiny obyvatelstva uvedené ve specifických cílech operačních programů.
Odpovědi Komise 93
129
Komise konstatuje, že kromě částky 1,5 miliardy EUR, což jsou prostředky přidělené na investiční prioritu 9.2 ESF, se 
začleňování Romů financuje i prostřednictvím řady dalších investičních priorit ESF a EFRR (viz také odpověď Komise 
k bodu 69).
130
Komise konstatuje, že v souvislosti se svou odpovědností v rámci sdíleného řízení členským státům pomáhá, napří -
klad prostřednictvím posouzení splnění příslušných předběžných podmínek, prostřednictvím pokynů nebo své 
poradní úlohy v monitorovacích výborech, aby změny zavedené pro období 2014–2020 vedly k tomu, že projekty 
budou lépe přispívat k romské integraci.
131
Komise odkazuje na svoji odpověď k bodu 75 a domnívá se, že tím, že členské státy mají povinnost přidělit určitý 
minimální podíl prostředků ESF (čl. 92 odst. 4 nařízení o společných ustanoveních), že ze zdrojů ESF musí povinně 
přidělit nejméně 20 % na tematický cíl 9 „podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskrimi -
naci“ (čl. 4 odst. 2 nařízení o ESF) a že podporu musí soustředit se zřetelem k doporučením pro jednotlivé země 
(článek 18 nařízení o společných ustanoveních), je zajištěno, že ve všech členských státech, v nichž integrace Romů 
představuje zvláštní problém, je na jeho řešení poskytována dostatečná podpora z ESI fondů.
Doporučení 3
Komise konstatuje, že toto doporučení je určeno členským státům.
Možnost financování udržitelných opatření za účelem účinné podpory romské integrace řeší nařízení o ESIF více 
způsoby. 
Za prvé, v programovém období 2014–2020 je možné podpořit dlouhodobá (sedmiletá) opatření. Doba trvání které -
hokoliv projektu by měla být úměrná plánovaným cílům. 
Za druhé, pokud jde o začleňování marginalizovaných skupin (a v jejich rámci Romů), nařízení o ESF obsahuje rámec 
pro lepší sledování pozitivních výstupů prostřednictvím společných ukazatelů výstupů a dlouhodobých výsledků, 
jenž se snaží podpořit udržitelnost opatření financovaných z ESF zaměřených na marginalizované skupiny romských 
obyvatel.
Za třetí, pokud jde o infrastrukturní projekty financované prostřednictvím EFRR, členský stát by měl tak jako u kte -
réhokoliv jiného sektoru zvážit, jak bude zajištěna udržitelnost projektu po jeho dokončení v případech, kdy je to 
nezbytné (např. údržba).
Odpovědi Komise 94
Doporučení 4
Komise toto doporučení přijímá a v maximální možné míře ho zohlední v příštím programovém období.
Pokud jde o programové období 2014–2020, je třeba podotknout, že cíle romské integrace se odrazily v rámci ESIF 
již od návrhu operačních programů pro členské státy, na něž se vztahuje zvláštní předběžná podmínka týkající se 
Romů. 
Co se týče revize operačních programů, zde musí iniciativa vycházet především od členských států. Podle nařízení 
o společných ustanoveních musí být žádosti členských států o změnu programů řádně odůvodněny a musí v nich 
především být popsán očekávaný dopad změn programu na plnění cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný 
růst podporující začlenění a specifických cílů stanovených v programu.
Řídicí orgán příslušného operačního programu má podle právního rámce na období 2014–2020 povinnost zavést 
systém pro elektronické zaznamenávání a ukládání údajů o každé operaci, jež jsou mimo jiné nezbytné pro účely 
monitorování a hodnocení. Plnění této povinnosti je předmětem kontroly. Týká se to jak finančních údajů, tak údajů 
o výstupech a výsledcích.
Doporučení 5
Komise konstatuje, že toto doporučení je určeno členským státům, a upozorňuje na to, že kromě existujících práv -
ních omezení pro shromažďování údajů o etnickém původu v některých členských státech se na veškeré ukazatele 
zaměřené na Romy vztahuje režim ochrany tzv. citlivých údajů (článek 8 směrnice 95/46/ES). Fyzické osoby mají 
právo odmítnout udělit souhlas se shromažďováním těchto údajů. Údaje o počtu Romů účastnících se činností 
financovaných z ESIF vycházejí tudíž převážně z jejich vlastních prohlášení. 
Doporučení 6
Komise konstatuje, že toto doporučení je určeno členským státům.
Zdůrazňuje však, že jeho plné uskutečnění, pokud jde o možnost, aby z ESF byla financována jakákoliv opatření 
v oblasti sociálního začleňování bez ohledu na to, zda souvisejí se zaměstnaností, by vyžadovalo změnu Smlouvy, 
která by upravila poslání ESF, jak je stanoví článek 162. 
Komise se dále domnívá, že nařízení o ESF již ve stávající podobě při výkladu v souladu s článkem 162 SFEU může 
řešit problematiku romské integrace z právního hlediska správně prostřednictvím tematického cíle sociálního 
začleňování. 
To znamená, že z ESF se mohou financovat opatření v oblasti romské integrace, jež jsou součástí uceleného souboru 
opatření, jejichž cílem je, byť jen nepřímo, Romům více otevřít cestu na trh práce. 
Uvedený právní výklad způsobilosti opatření v oblasti romské integrace pro financování z ESF byl členským státům 
sdělen v listopadu 2015.
Komise je tudíž toho názoru, že v této otázce nepanuje právní nejistota.
Odpovědi Komise 95
Doporučení 7
Komise toto doporučení přijímá a při posuzování kritérií pro přidělování finančních prostředků v souvislosti s přípra -
vou příštího víceletého finančního rámce zváží, jaký důraz by se měl klást na problémy v oblasti sociálního začleňo -
vání, i potřebnost dalšího zacílení zdrojů na podporu marginalizovaných skupin obyvatel.
133
Komise zdůrazňuje, že shromažďování údajů o etnickém původu je v některých členských státech nezákonné a že 
tato záležitost je v pravomoci členských států. 
Vedle právních omezení platných pro shromažďování údajů o etnickém původu v některých členských státech mají 
fyzické osoby právo odmítnout udělit souhlas se shromažďováním těchto údajů. Údaje o počtu Romů účastnících se 
činností financovaných z ESIF vycházejí převážně z jejich vlastních prohlášení. 
Nicméně v rámci investiční priority 9.2 mohou být všichni účastníci považováni za součást marginalizovaných 
skupin obyvatel, jako jsou Romové, což usnadňuje vykazování údajů o této cílové skupině v programovém období 
2014–2020.
Operační programy v programovém období 2014–2020 také obsahují ustanovení, která mají zajistit jednotnost 
údajů. Je v nich kladen důraz na to, aby veškerá vymezení měli k dispozici všichni příjemci. Operační program navíc 
předkládá praktické pokyny k zajištění jednotného vymezení ukazatelů.
Platí také nový požadavek, aby se výkonnostní údaje o jednotlivých operacích zaznamenávaly a uchovávaly v elek -
tronické formě za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, 
finančního řízení, ověřování a auditu (čl. 24 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci 480/2014). 
Článek 142 nařízení o společných ustanoveních stanoví, že všechny průběžné platby nebo jejich část mohou být 
pozastaveny, pokud „existují závažné nedostatky v kvalitě a spolehlivosti monitorovacího systému nebo údajů 
o společných a specifických ukazatelích“.
Doporučení 8 a) 
Komise toto doporučení nepřijímá. 
Komise je sice stále ochotna spolupracovat s členskými státy, ale vzhledem k odlišné situaci a různým přístupům 
v jednotlivých státech a nezbytnosti respektovat zásadu subsidiarity nepovažuje vypracování společné metodiky 
v této oblasti za proveditelné ani za vhodné.
Doporučení 8 b) 
Komise toto doporučení nepřijímá, neboť se domnívá, že v souladu se zásadou subsidiarity by tato záležitost měla 
být ponechána na uvážení členských států.
Komise kromě toho neplánuje, že by v šetření pracovních sil a ve statistice Evropské unie v oblasti příjmů a životních 
podmínek shromažďovala statistické údaje o etnickém původu. Shromažďování statistických údajů o romském oby -
vatelstvu je technicky i právně velmi problematickou a nákladnou záležitostí.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 22.10.2014
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 21.3.2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 4.5.2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 14.6.2016
Romové, jejichž počet se odhaduje na 6,2 milionu, jsou 
největší etnickou menšinou v EU. Jsou však většinou 
marginalizovaní. V  této zprávě se posuzuje, zda politické 
iniciativy a finanční podpora EU v Bulharsku, Španělsku, 
Maďarsku a Rumunsku účinně přispěly k integraci Romů. 
V letech 2014–2020 bylo na socio-ekonomickou integraci 
marginalizovaných skupin obyvatel, jako jsou Romové, 
vyčleněno asi 1,5 miliardy EUR. Zjistili jsme, že přestože 
Evropská komise při stanovení politických iniciativ na 
podporu integrace Romů významně pokročila, přetrvávají 
určité překážky a dilemata a jak od Komise, tak od 
členských států bude vyžadováno další úsilí.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR