CS Úřední věstník Evropské unie C 141/11

Stanovisko Výboru regionů – Nové dovednosti pro nová pracovní místa – Předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací

2010/C 141/03

VÝBOR REGIONŮ

— upozorňuje na to, že politici (na celostátní, regionální a místní úrovni) jsou vyzýváni, aby uplatnili svůj vliv a zajistili, že budou odstraněny negativní dopady krize a příležitostem, které se rodí v oblasti hospodářství s nízkými emisemi CO2, udělili absolutní prioritu a podporovali je prostřednictvím integrovaného a udržitelného přístupu obnovené Lisabonské strategie;

— konstatuje, že v souvislosti s přetrvávající hospodářskou krizí již ztratily práci tisíce zaměstnanců v členských státech EU. V důsledku zrodu nových trhů a přemístění podniků do zemí s levnou produkcí tento dopad ještě vzroste. Zvyšování kvalifikace všech zaměstnanců a sladění s potřebami trhu práce je nezbytné;

— domnívá se, že kvalitní počáteční vzdělání je základem pro získávání dovedností a zvyšuje ochotu k celoživotnímu učení. Společnosti, a zejména Evropská unie, se stále více vyvíjí směrem ke znalostním společnostem a je stále větší poptávka po vysoce kvalifikovaných pracovnících, přičemž převážná většina pracovních míst bude k dispozici ve službách;

— upozorňuje na skutečnost, že přechod k hospodářství s nízkými emisemi CO2, který vyvolala změna klimatu, a další technologický rozvoj zejména v oblasti informačních a komunikačních technologií vyžadují v existujících odvětvích z části velmi důkladnou restrukturalizaci. To znamená příslušné změny na trhu práce, zároveň však i velký potenciál pro vznik nových pracovních míst („green jobs“), jež často zahrnují více oborů a vyžadují znalosti z různých oblastí.

Zpravodajka : paní FÜGL (AT/SES), místostarostka obce Traisen

Odkaz

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nové dovednosti pro nová pracovní místa – Předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací

KOM(2008) 868 v konečném znění

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

1. vítá úsilí, které Komise vyvíjí v souvislosti se sdělením Nové dovednosti pro nová pracovní místa;

2. konstatuje, že nejvážnější finanční a hospodářská krize posledních desetiletí již způsobila krizi zaměstnanosti a sociální krizi, která se v budoucnosti zhorší a proto její dopady musí být předvídány a zmírňovány (1);

3. upozorňuje na to, že politici (na celostátní, regionální a místní úrovni) jsou vyzýváni, aby uplatnili svůj vliv a zajistili, že budou odstraněny negativní dopady krize a příležitostem, které se rodí v oblasti hospodářství s nízkými emisemi CO2, udělili absolutní prioritu a podporovali je prostřednictvím integrovaného a udržitelného přístupu obnovené Lisabonské strategie;

4. konstatuje, že k tomu je nezbytná analýza vývoje trhu práce Evropské unie v příštích letech;

Budoucí výzvy

5. konstatuje, že Evropská unie a jejích 27 členských států bude v příštích letech konfrontováno s mnoha velkými výzvami, jelikož základní struktury a pracovní a podniková kultura průmyslové a informační společnosti se stále více přizpůsobují novým postupům znalostní a inovační společnosti, kde je klíčovým faktorem rychlé předvídání;

6. konstatuje, že v souvislosti s přetrvávající hospodářskou krizí již ztratily práci tisíce zaměstnanců v členských státech EU. V důsledku zrodu nových trhů a přemístění podniků do zemí s levnou produkcí tento dopad ještě vzroste. Zvyšování kvalifikace všech zaměstnanců a sladění s potřebami trhu práce je nezbytné;

7. domnívá se, že kvalitní počáteční vzdělání je základem pro získávání dovedností a zvyšuje ochotu k celoživotnímu učení. Společnosti, a zejména Evropská unie, se stále více vyvíjí směrem ke znalostním společnostem a je stále větší poptávka po vysoce kvalifikovaných pracovnících, přičemž převážná většina pracovních míst bude k dispozici ve službách;

8. je toho názoru, že větší zohlednění vyžaduje i demografická změna a stárnutí obyvatelstva;

9. upozorňuje na skutečnost, že přechod k hospodářství s nízkými emisemi CO2, který vyvolala změna klimatu, a další technologický rozvoj zejména v oblasti informačních a komunikačních technologií vyžadují v existujících odvětvích z části velmi důkladnou restrukturalizaci. To znamená příslušné změny na trhu práce, zároveň však i velký potenciál pro vznik nových pracovních míst („green jobs“), jež často zahrnují více oborů a vyžadují znalosti z různých oblastí;

10. poukazuje na to, že všechny tyto změny mají vliv na zaměstnance, na trh práce a na podniky;

11. navrhuje přijmout konkrétní dlouhodobá opatření zaměřená na základní a úzce koordinované činnosti v oblasti výzkumu, vzdělávání a inovací (tzv. znalostní trojúhelník) za podpory spolupráce na úrovni Evropské unie, pokud jde o výměnu zkušeností a navržení vhodných řešení;

Úloha obcí a regionů

12. konstatuje, že obce a regiony hrají důležitou úlohu při uskutečňování cílů uvedených ve sdělení Komise;

13. vítá, že je ve sdělení výslovně uznávána regionální rozmanitost potřebných kvalifikací a trhů práce. Obce a regiony jsou navíc převážně těmi, kdo poskytují základní a středoškolské vzdělání. V tomto ohledu je počáteční vzdělání základem pro další rozvoj dovedností. Nezbytné rámcové podmínky pro mobilitu a odbornou přípravu, jako např. dopravní spojení, zařízení péče o děti, vzdělávací zařízení apod., velmi často spadají do působnosti místních a regionálních orgánů;

14. domnívá se, že profesní mobilita (i přeshraniční) je předpokladem k tomu, aby existovala větší možnost volby a lidé nalezli nová a lepší pracovní místa;

15. konstatuje, že intenzivnější zapojení obcí a regionů díky intenzivnější regionální spolupráci všech zainteresovaných stran, analýza regionálních trhů práce a odhad budoucích požadavků na kvalifikaci jsou pro strukturálně slabé venkovské oblasti ohrožené odlivem obyvatel, jakož i pro nejvzdálenější regiony, nevyhnutelné. Zohlednění znalostí a zkušeností místních a regionálních orgánů je nezbytné i pro přípravu reakcí Evropské unie na tyto výzvy;

16. vyslovuje se pro účinnější čerpání finančních prostředků z Evropského sociálního fondu (ESF) v zájmu regionů a místních správních jednotek. Tak bude možné zaručit, že obce a regiony obdrží nezbytné finance rychle a přímo a že budou moci lépe koordinovat jejich použití;

Změny na trhu práce

17. zdůrazňuje, že trh práce je v jednotlivých členských státech i v celé Evropské unii konfrontován s různým vývojem;

18. konstatuje, že téměř žádný zaměstnanec již dnes nevykonává stejnou práci po celý život. Studie z roku 2005 prokázala, že zaměstnanci měli v průměru za svůj dosavadní profesní život již čtyři zaměstnání. (2) Hodně zaměstnanců je také zasaženo střídáním období práce a nezaměstnanosti, nejisté formy práce jsou na postupu. Vyzývá proto k vytvoření rovnováhy příznivé pro zaměstnance mezi základní potřebou sociálního zabezpečení na jedné straně a nezbytnou flexibilitou trhu práce na druhé (jak se to odráží v koncepci flexikurity);

19. zastává názor, že profesní mobilita hraje v dnešním profesním životě důležitou roli, přičemž ochota přijmout novou profesní výzvu převládá zejména u mladších, vysoce kvalifikovaných pracovníků. Od profesně a prostorově flexibilních lidí se spíše očekává, že se přizpůsobí novým situacím a budou tak rozvíjet svoje dovednosti;

20. upozorňuje na to, že stárnutí obyvatelstva postupuje mílovými kroky, potenciál pracovních sil v Evropské unii by do roku 2030 mohl klesnout o téměř 20 milionů lidí (3). Zaměstnanci proto musejí být již dnes vybaveni dostatečnými dovednostmi, aby v budoucnosti na trhu práce obstáli. Je třeba zajistit přístup ke vzdělávání a odborné přípravě. Zároveň jsou nezbytné inteligentní systémy řízení migrace, které zohlední potřeby jednotlivců, přijímajících zemí i zemí původu;

21. upozorňuje na to, že v následujícím desetiletí se očekává zvýšená poptávka po vysoce kvalifikovaných a přizpůsobivých pracovnících s nejrůznějšími dovednostmi (nejen technickými, ale i sociálními a kulturními, tj. schopností komunikovat, řešit konflikty apod.). Požadavky kladené na pracovníky zaměstnaných na tzv. místech vyžadujících „nízkou“ a „střední“ kvalifikaci jsou si stále podobnější. Celkově se pro tyto činnosti požaduje vyšší kvalifikace, poptávka po činnostech s nižší kvalifikací klesá. Současně se zvyšuje úroveň mezd u vysoce kvalifikovaných zaměstnání a klesá u méně kvalifikovaných zaměstnání. Tato polarizace pracovních míst musí vyústit v produktivní mzdovou politiku, aby se zamezilo existenci sektorů s nízkými mzdami. Je třeba usilovat o to, aby byly lidem díky odpovídajícím kvalifikačním opatřením poskytnuty skutečné příležitosti k mobilitě;

Předvídání budoucích dovedností

22. vyzývá členské státy, aby vypracovaly transparentní opatření v oblasti prognóz a předvídání, jež by mohly využít k podpoře vytváření nových pracovních míst vyžadujících znalosti a k rozvoji odborné přípravy podle dovedností, které bude trh práce požadovat;

23. doporučuje uplatňovat nejen kvantitativní, ale i kvalitativní opatření, aby byla zaručena spolehlivost a účinnost těchto nástrojů na předvídání. Tak bude možné vypracovat spolehlivé prognózy toho, jaké pracovní síly resp. dovednosti bude v budoucnosti trh práce požadovat;

24. domnívá se, že zaměstnanci musí být především flexibilní, aby byli na trhu práce konkurenceschopní, měli by umět reagovat na nečekané změny a mít schopnost komunikovat (4). Zároveň musí být rámcové podmínky nastaveny tak, aby flexibilita nebyla požadována pouze od pracovníků, tzn. veřejné orgány různých úrovní i sociální partneři musí společně uvažovat o tom, jak lze sloučit potřebu sociální jistoty s požadavky trhu práce na flexibilitu. Přitom je třeba zohlednit i to, že na vnitřním trhu EU nesmí být podporována hospodářská soutěž o nejnižší standard;

25. vyzývá k tomu, aby byla v tomto směru posílena spolupráce mezi podniky, vzdělávacími zařízeními a zařízeními pro odbornou přípravu, obcemi, regiony a zástupci zainteresovaných stran. Podporovat je třeba zejména spolupráci mezi podniky a vzdělávacími zařízeními a zařízeními pro odbornou přípravu, aby byla vytvořena partnerství pro splnění střednědobých požadavků na kvalifikaci. Dále by bylo možné získat důležité informace díky kvalitativním studiím o tom, co zaměstnavatelé od studentů a absolventů očekávají;

26. podporuje názor Komise, že doplňkové informace o situaci v členských státech EU jsou neodmyslitelným předpokladem pro odpovídající politické reakce na výzvy;

27. žádá Evropskou komisi, aby pokračovala ve spolupráci s Evropským střediskem pro rozvoj odborného vzdělávání (CEDEFOP), aby tuto spolupráci posílila a také využívala výsledky průzkumů, což jí umožní včas podchytit potřeby nových dovedností na trhu práce a mít v této problematice k dispozici zevrubné prognózy;

28. poukazuje na to, že je při shromažďování a využívání informací nutné zohlednit regionální rozdíly. Pouze tak je totiž možné přijmout konkrétní opatření uzpůsobená jednotlivým regionům v různých členských státech EU;

Význam vzdělávání a odborné přípravy

29. konstatuje, že pracovní síly, které bude trh práce v budoucnosti potřebovat, musí být vybaveny nezbytnými kompetencemi. Proto je velmi důležité vzdělávání a odborná příprava. Vysoké školy a další vzdělávací zařízení a zařízení pro odbornou přípravu musí považovat dovednosti požadované od pracovníků a jejich zprostředkování za stejně důležitý úkol jako obecné školní vzdělání dětí a mládeže;

30. upozorňuje, že v zájmu posílení celoživotního učení a zvýšení flexibility a bezpečnosti v oblasti zaměstnanosti je třeba vypracovat a uskutečňovat odpovídající strategie a politická opatření;

31. zdůrazňuje, že zachovat je však nutné i pracovní místa, která existují již nyní, a je třeba do nich investovat. Podniky proto musí zaměstnancům umožňovat vzdělávání a odbornou přípravu v rámci podniku. Odborná příprava zvyšuje produktivitu a hospodářský růst. V tomto směru se od Evropské unie a členských států požaduje, aby společně vytvářely pobídky pro podniky a podporovaly odbornou přípravu;

32. domnívá se, že důležitým krokem k vytvoření evropského prostoru vzdělávání byl již boloňský, resp. kodaňský proces. Jelikož trh práce v Evropské unii bude v budoucnosti žádat více dovedností, je pro profesní mobilitu zaměstnanců důležité, aby bylo v jednotlivých členských státech lépe uznáváno dosažené vzdělání;

33. poukazuje na skutečnost, že do roku 2020 má podíl pracovních míst, která vyžadují vysokou úroveň vzdělání, stoupnout z 25,1 % na 31,3 % celkového počtu (5). Na druhé straně je třeba omezit riziko nadměrné nabídky vysoce kvalifikovaných pracovníků. Proto musí být – paralelně k nabídce nezbytné vysoké kvalifikace – na trhu práce včas rozpoznány nezbytné dovednosti, aby byla nabídka dostatečného množství pracovních míst vyžadujících vysokou kvalifikaci, aby bylo dosaženo rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou;

34. je toho názoru, že zavedení evropského rámce kvalifikací zvýší přehlednost jednotlivých kvalifikací a usnadní přístup k dalšímu vzdělávání, resp. podpoří flexibilitu a mobilitu pracovníků. Mobilitu přitom nelze chápat pouze jako mobilitu mezi různými podniky, ale také zejména v rámci jednotlivých podniků;

35. připomíná, že také pro občany ze zemí mimo EU, resp. migranty, musí být nalezen způsob uznání jejich kvalifikace, aby nezmizely stávající resp. získané dovednosti. V této souvislosti má velký význam i spolupráce na mezinárodní úrovni, např. spolupráce se zeměmi původu migrantů při boji proti odlivu mozků;

36. požaduje, aby předávání dovedností začalo již v raném dětství, neboť ochota k celoživotnímu učení se utváří především při počátečním vzdělávání. Právě v této fázi života si totiž děti osvojují nové dovednosti nejrychleji a nejsnáze;

37. domnívá se, že spolupráce mezi podniky a vzdělávacími zařízeními a zařízeními pro odbornou přípravu může pomoci lépe sladit nezbytné kvalifikace a dovednosti, popř. nabízená pracovní místa, a to tím, že bude navržen a prováděn program e-dovedností na úrovni EU, který bude moci být přizpůsoben místní a regionální úrovni, aby vyhovoval různým potřebám a situacím. Stáže a exkurze zprostředkovávají další dovednosti a nechávají nahlédnout do světa práce;

38. považuje za vhodné zvážit vypracování charty Evropské unie pro stáže. Tak by bylo mladým lidem přiznáno více práv při získávání a uznávání pracovních zkušeností, a byl by jim tak usnadněn i vstup do profesního života;

Sociální soudržnost

39. domnívá se, že obecně by měl být i na úrovni EU kladen větší důraz na kvalitu práce. V této souvislosti je třeba připomenout, že od roku 2008 je vytváření důstojných pracovních míst nedílnou součástí rozvojových cílů tisíciletí OSN;

40. zdůrazňuje, že růst a zaměstnanost nestačí k tomu, aby se Evropská unie začala hospodářsky zotavovat. Navíc je třeba vypracovat i podpůrná opatření na podporu sociální soudržnosti;

41. připomíná, že pro všechny ty, kteří kvůli svým zájmům nebo tělesným a duševním schopnostem nesplňují požadavky vysoce kvalifikovaného trhu práce, je třeba zajistit přístup k trhu práce prostřednictvím příslušných programů na podporu a doprovod v práci, a případně dostatečný příjem, resp. v členských státech, kde platí příslušná pravidla, zajistit platný minimální příjem;

42. požaduje, aby byla prosazována stejná účast mužů i žen na trhu práce prostřednictvím odstranění překážek, které tomu brání. Zásadním krokem je v této souvislosti odstranění přetrvávajících mzdových rozdílů („gender pay gap“);

43. připomíná, že z důvodu stárnutí obyvatelstva je i v oblasti péče a sociálních služeb třeba počítat se zvýšením poptávky po pracovních silách, a tím i nárůstem pracovních příležitostí. Proto jsou důležitá odpovídající kvalifikační opatření a intenzivnější spolupráce na úrovni Evropské unie, aby bylo v případě potřeby možné vyvážit rozdíly mezi nabídkou a poptávkou v EU;

44. navrhuje, aby byly podporovány formy zaměstnání s flexibilní pracovní dobou, uzpůsobené schopnostem a zdravotní situaci starších zaměstnanců; tím by mohlo být zejména starším zaměstnancům umožněno setrvání na trhu práce až do doby odchodu do důchodu;

45. je toho názoru, že díky spolupráci místních správních jednotek, regionů, podniků a vzdělávacích zařízení a zařízení pro odbornou přípravu by již mohly být vypracovány „úspěšné“ modely celoživotního vzdělávání, uznávání pracovní zkušenosti, zvyšování dovedností a pracovních příležitostí. Shromažďování a zveřejňování těchto příkladů „osvědčených postupů“ je žádoucí. Dále je třeba značných investic, aby tyto osvědčené postupy byly využity k vypracování koncepcí, učebních osnov a metod výuky, odborné přípravy a učení, na jejichž základě bude možné rozvíjet dovednosti potřebné na pracovišti za vynaložení minimálních dodatečných nákladů pro obce (rozsáhlé zvyklosti využívat IKT);

46. konstatuje, že aby bylo možné účinně čelit měnícím se podmínkám na trhu práce, bude nutné provést změny ve stávajících finančních nástrojích (ESF, EFRR).

V Bruselu dne 3. prosince 2009. předseda Výboru regionů Luc VAN DEN BRANDE

(1) Podle jarní předpovědi Evropské komise ze dne 4. května 2009 se očekává, že míra nezaměstnanosti vzroste v roce 2010 v EU na 11 %. Perspektivně se očekává snížení zaměstnanosti o přibližně 2,5 % v EU i v eurozóně v tomto roce a o dalšího 1,5 % v roce 2010, takže za oba roky dohromady dojde ke ztrátě přibližně 8,5 milionu pracovních míst, v kontrastu k 9,5 milionům nově vytvořených pracovních míst během let 2006–2008. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/693&format=HTML&aged=0&language=CS&guiLanguage=en

(2) Eurobarometr 64.1 o geografické mobilitě a mobilitě na trhu práce, září 2005.

(3) Rada Evropské unie, společné stanovisko Výboru pro zaměstnanost a Výboru pro sociální ochranu k tématu aktivního stárnutí, 9269/07, květen 2007.

(4) Origins and Consequences of Changes in Labour Market Skill Needs. Considerations from a European Perspective. Analytická zpráva pro Evropskou komisi vypracovaná Evropskou sítí odborníků na ekonomiku vzdělávání (European Expert Network on Economics of Education – EENEE), www.education-economics.org, s. 25.

(5) KOM(2008) 868 v konečném znění, s. 9.