Ve stejné souvislosti Komise v roce 2018 vydala návrh na revizi nařízení o Vízovém informačním systému, které – podobně jako je tomu v případě Evropského systému pro cestovní informace a povolení – povolí automatizované vyhledávání v systémech EU pro ochranu hranic a bezpečnost a v databázích Interpolu. V prosinci 2020 dosáhly Evropský parlament a Rada politické dohody o tomto návrhu; formální přijetí bude následovat v nadcházejících měsících. Tato politická dohoda obsahuje obdobné ustanovení jako ustanovení obsažené v nařízení o Evropském systému pro cestovní informace a povolení. Při jednáních s Interpolem o uzavření dohody o spolupráci by proto měla být zohledněna také revize nařízení o Vízovém informačním systému. To rovněž napomůže prevenci a vyšetřování teroristických trestných činů.

Navzdory stávající spolupráci s Interpolem existují oblasti, ve kterých by spolupráce mohla a měla být posílena, nebo dokonce nové oblasti, kde by měla být navázána, aby bylo možné řešit řadu nezbytných operativních potřeb a provádět stávající právní akty, přičemž cílem je lépe podporovat členské státy při předcházení terorismu a organizované trestné činnosti a potírání těchto jevů. Tyto operativní potřeby vyžadují uzavření dohody o spolupráci s Interpolem.

Terorismus a závažná a organizovaná trestná činnost jsou dnes stále dynamičtější, globalizovanější a složitější jevy, které vyžadují rozhodnou a koordinovanou reakci donucovacích orgánů Evropské unie. Kromě toho se terorismus a závažná trestná činnost stávají také více mobilními, nadnárodními a přeshraničními jevy. To vyžaduje zapojení do hlubší a účinnější spolupráce s mezinárodními orgány, jako je Interpol, která může vytvořit most mezi EU a mezinárodním společenstvím donucovacích orgánů a institucí.

Za třetí, orgány činné v trestním řízení a justiční orgány potřebují aktuální informace o pachatelích a o trestné činnosti. Interpol vede širokou škálu databází, jež obsahují tyto informace v celosvětovém měřítku a do nichž přispívá 194 členských zemí Interpolu. Osmnáct databází Interpolu obsahuje více než 100 milionů záznamů týkajících se vymáhání práva s informacemi o osobách, jako jsou jména a otisky prstů, odcizeném majetku, např. cestovních dokladech a vozidlech, zbraních a palných zbraních.

Tyto informace jsou cenné pro Europol, Frontex, Eurojust a úřad EPPO při plnění jejich úkolů v souladu s jejich mandáty. Zvyšují jejich efektivitu poskytováním operativní přidané hodnoty, zejména při podpoře členských států v oblasti odhalování, prevence a potírání terorismu a jiné závažné trestné činnosti. Tyto zdroje informací umožňují agenturám a úřadu EPPO zlepšovat přesnost a kvalitu informací, kterými již disponují, zjišťovat propojení nebo jiné vazby mezi informacemi, uzavírat mezery v informacích, a poskytovat tak členským státům ucelené a sjednocené zpravodajské informace. Ačkoli jsou však databáze přímo dostupné členským státům EU jakožto členským zemím Interpolu, nemají do nich agentury Frontex a Eurojust ani úřad EPPO v důsledku toho, že neexistuje dohoda s Interpolem, v současné době přístup v souladu se svými mandáty (buď přímý přístup nebo přístup na základě systému nalezení/nenalezení shody).

Níže jsou uvedeny specifické otázky týkající se jednotlivých agentur.

Europol

Agentura si v současné době při provádění svých úkolů vyměňuje informace s Interpolem a má přístup do databází Interpolu prostřednictvím styčného důstojníka Interpolu u Europolu nebo styčného důstojníka Europolu u Interpolu v rámci platné dohody o spolupráci mezi Europolem a Interpolem. Praxe však ukázala, že tento postup by měl být zlepšen, zrychlen a zefektivněn s cílem umožnit rychlý přístup k těmto informacím, a zvláště k informacím v databázích Interpolu souvisejícím s bojem proti terorismu, zejména k jeho oběžníkům obsahujícím informace o teroristech. To by umožnilo, aby operativní podpora poskytovaná ze strany Europolu členským státům – zejména poskytování jeho analytické kapacity – mohla čerpat z informací v držení Interpolu. Přístup k databázím Interpolu, přímý či nepřímý, by proto zlepšil operativní spolupráci, při náležitém zohlednění omezení uložených majiteli údajů.

Frontex

Frontex má mandát zajišťovat integrovanou správu hranic na vnějších hranicích EU s cílem účinně tyto hranice spravovat v plném souladu se základními právy. Jedna ze složek evropské integrované správy hranic, ochrana hranic, zahrnuje opatření usnadňující legitimní překračování hranic a ve vhodných případech opatření týkající se prevence a odhalování přeshraniční trestné činnosti na vnějších hranicích, zejména terorismu, převaděčství migrantů a obchodování s lidmi. V této souvislosti existuje operativní potřeba, aby pracovníci kategorie 1 (statutární zaměstnanci) stálého útvaru Frontexu měli při plnění svých úkolů přístup do databází Interpolu. Konkrétněji čl. 82 odst. 1 nařízení (EU) 2019/1896 stanoví, že příslušníci jednotek kategorie 1 musí být způsobilí plnit úkoly a vykonávat pravomoci týkající se ochrany hranic stanovené v nařízení (EU) 2016/399 (Schengenský hraniční kodex). To zahrnuje kontrolu státních příslušníků třetích zemí v databázích Interpolu (zejména v databázi odcizených a ztracených cestovních dokladů) na vnějších hranicích podle čl. 8 odst. 3 písm. a) bodu i) a bodu ii) a čl. 6 odst. 1 písm. e) Schengenského hraničního kodexu. To napomůže prevenci a vyšetřování teroristických trestných činů, zejména při hraničních kontrolách na vnějších hranicích EU.

Eurojust

Agentura má zásadní operativní potřebu posilovat spolupráci s Interpolem a získat právní základ pro výměnu osobních údajů pro plnění svých úkolů. Konkrétněji existuje potřeba strukturovaného a strukturálního zapojení Interpolu do případů Eurojustu, včetně koordinačních schůzek, koordinačních středisek a společných vyšetřovacích týmů. Zejména v případech, kdy je žádáno o podporu Eurojustu za účelem koordinace při provádění soudních opatření a je třeba zatknout fyzické osoby ve třetích zemích, by zapojení Interpolu přineslo přidanou hodnotu, urychlilo soudní řízení a usnadnilo práci Eurojustu. Ze strany Eurojustu existuje rovněž potřeba vyměňovat si s Interpolem informace o domnělých zahraničních teroristických bojovnících, zejména s ohledem na rejstřík pro boj proti terorismu v Eurojustu. Kanály Interpolu jsou již využívány k předávání žádostí o vydání a brzy mohou být k dispozici pro předávání žádostí o vzájemnou právní pomoc.

Úřad evropského veřejného žalobce (EPPO)

Úřad EPPO je nezávislý orgán EU odpovědný za vyšetřování a trestní stíhání pachatelů a spolupachatelů trestných činů poškozujících nebo ohrožujících finanční zájmy EU a za jejich postavení před soud. Je oprávněn provádět úkony vyšetřování, provádět trestní příkazy a vykonávat před příslušnými soudy členských států úlohu žalobce. V této souvislosti jsou operativní potřeby úřadu EPPO, pokud jde o spolupráci s Interpolem, stejné jako operativní potřeby kterýchkoli orgánů pověřených vyšetřováním a stíháním v členských státech, což zahrnuje přístup k informacím v databázích Interpolu a výměnu informací s Interpolem a s třetími zeměmi prostřednictvím Interpolu. Tato potřeba se ještě zvýšila vzhledem k přeshraniční povaze trestné činnosti, jež spadá do oblasti působnosti úřadu EPPO, a vzhledem k potřebě spolupráce s třetími zeměmi. Kromě toho se očekává, že úřad EPPO bude žádat Interpol o pomoc s cílem usnadnit výměnu informací, zejména v souvislosti se vzájemnou právní pomocí, Spolupráci mezi úřadem EPPO a Interpolem je teprve třeba navázat a regulovat v souladu s ustanoveními mandátu úřadu EPPO o spolupráci s mezinárodním i organizacemi, je-li to nezbytné pro provádění jeho úkolů.

Potřebu dohody o spolupráci uznává a potvrzuje také Interpol a jeho členové. Valné shromáždění Interpolu na svém 88. zasedání v říjnu 2019 přijalo usnesení č. 5, v němž pověřilo Generální sekretariát zahájením jednání s EU o uzavření dohody o spolupráci.

Jiné formy spolupráce

Souběžně s tím je třeba zahrnout jiné formy spolupráce s Interpolem, které chce Komise ve spolupráci s vysokým představitelem pro SZBP jménem EU zachovat jako součást samostatného nástroje s Interpolem, a sice na základě článku 220 SFEU. Tato spolupráce bude v souladu s čl. 220 odst. 2 SFEU, pokud jde o vymezení celkového rámce spolupráce a vytvoření rámce pro strukturovaný dialog mezi EU a Interpolem na úrovni vyšších úředníků a na odborné úrovni. Tato spolupráce rovněž zajistí přístup bezpečnostních služeb Komise, Evropské služby pro vnější činnosti, Rady a Parlamentu do specifických databází Interpolu, aby tyto služby mohly provádět ověřování bezúhonnosti, šetření a vnitřní vyšetřování státních příslušníků třetích zemí, a zmocní Komisi zadávat a vydávat kontrolovaná oznámení o ztracených, odcizených a zrušených průkazech EU v databázi odcizených a ztracených cestovních dokladů vedené Interpolem.

2.PŘEDPOKLÁDANÁ DOHODA O SPOLUPRÁCI

Předpokládaná dohoda o spolupráci mezi EU a Interpolem bude sledovat tyto cíle.

–Regulovat spolupráci mezi Europolem a Interpolem s ohledem na nejnovější vývoj v boji proti terorismu a přeshraniční a nadnárodní závažné organizované trestné činnosti, na současné operativní potřeby, mandát Europolu a nejnovější režim EU pro ochranu údajů.

–Stanovit záruky a mechanismy potřebné pro poskytnutí kontrolovaného přístupu členských států EU a agentur EU do databáze odcizených a ztracených cestovních dokladů vedené Interpolem (SLTD) a databáze cestovních dokladů s údaji uvedenými v oběžnících vedené Interpolem (TDAWN) prostřednictvím Evropského vyhledávacího portálu, pokud je to nezbytné pro provádění jejich úkolů, v souladu s jejich přístupovými právy, s právem EU nebo členských států, jež se na takový přístup vztahuje, a v plném souladu s požadavky EU na ochranu údajů a se základními právy.

–Stanovit nezbytné záruky a mechanismy, jež umožní členským státům EU a agentuře Frontex (ústřední jednotce Evropského systému pro cestovní informace a povolení) přístup do databází Interpolu prostřednictvím Evropského vyhledávacího portálu v souladu s požadavky EU na ochranu údajů a se základními právy.

–Stanovit nezbytné záruky a mechanismy pro provádění revidovaného nařízení o Vízovém informačním systému umožňující přístup členských států EU do databáze odcizených a ztracených cestovních dokladů vedené Interpolem (SLTD) a databáze cestovních dokladů s údaji uvedenými v oběžnících vedené Interpolem (TDAWN) prostřednictvím Evropského vyhledávacího portálu při posuzování žádostí o vízum nebo povolení k pobytu v plném souladu s požadavky EU na ochranu údajů a se základními právy.