Je proto obzvláště důležité dále se držet vysokých ambicí pro činnost EU, a to jak pokud jde o úroveň bezpečnosti, jíž se snažíme dosáhnout, tak pokud jde o tempo, kterým pracujeme, abychom jí dosáhli. Evropská rada se v říjnu 2021 zabývala výrazným nárůstem nepřátelské kybernetické činnosti. Znovu potvrdila odhodlání EU usilovat o otevřený, svobodný, stabilní a bezpečný kyberprostor a zdůraznila potřebu účinné koordinace a připravenosti na rostoucí hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti. Rovněž zdůraznila, že je nezbytné zintenzivnit opatření v boji proti kyberkriminalitě, zejména ransomwarovým útokům, a posílit spolupráci s partnerskými zeměmi, a to i v rámci mnohostranných fór.

Do této činnosti jsou plně zapojeny agentury EU prostřednictvím svých operačních činností na podporu vnitrostátních orgánů členských států a poskytováním odborných znalostí, informací a situačního povědomí o nejnaléhavějších hrozbách.

V zájmu řešení těchto stále sofistikovanějších globálních a přeshraničních hrozeb Evropská unie posiluje nejen svou vlastní reakci, ale také spolupráci s mezinárodními partnery. To je hlavním tématem této zprávy.

Strategie bezpečnostní unie se uskutečňuje v kontextu hrozeb, které jsou stále více přeshraniční a meziodvětvové. Digitální svět je stále zneužíván k nekalým účelům. Kybernetické útoky pocházející z Evropy nebo mimo ni, včetně ransomwarových, jsou stále častější a postihují základní funkce státu, např. zdravotní péči a klíčovou infrastrukturu, průmyslová odvětví a veřejné subjekty, a také jednotlivce. Zahraniční manipulace s informacemi a vměšování jsou na vzestupu a v některých případech jdou ruku v ruce s kybernetickou činností, zejména s hackerskými operacemi spojenými s únikem informací (hack-and-leak). Organizovaná trestná činnost všeho druhu i nadále působí přes hranice a účinná reakce závisí na partnerstvích přesahujících území EU. Mezinárodní vývoj vyžaduje ostražitost v souvislosti s možnou radikalizací a terorismem, jakož i hybridními útoky, a to během tohoto vykazovaného období i na vnějších hranicích EU.

Klíčový prvek ke zvýšení schopnosti EU reagovat a rychle se zotavovat přineslo doporučení Komise zřídit společnou kybernetickou jednotku. Společná kybernetická jednotka by sdružovala členské státy a příslušné orgány, agentury a subjekty EU, aby byla vytvořena struktura pro koordinovanou spolupráci na operační úrovni. Pomohlo by to propojit různé subjekty odpovědné za kybernetické bezpečnostní operace napříč komunitami působícími v oblasti kybernetické bezpečnosti v EU (odolnost, prosazování práva, kybernetická diplomacie a kybernetická obrana). Dne 19. října se Rada dohodla, že prozkoumá potenciál iniciativy společné kybernetické jednotky, která doplňuje doporučení Komise o koordinované reakci na rozsáhlé kybernetické bezpečnostní incidenty a krize. Byl zahájen přípravný proces a agentura ENISA uspořádala několik workshopů s cílem projednat kýžené výstupy a další kroky, jak jsou definovány v doporučení Komise, a s přihlédnutím k dokumentu slovinského předsednictví o dalším postupu pro společnou kybernetickou jednotku.

Kromě uvedených zastřešujících návrhů doplňují tuto práci odvětvové právní předpisy, které přihlížejí ke konkrétním slabým místům, přičemž během vykazovaného období lze pozorovat pokrok ve finančním, zdravotnickém, námořním a energetickém odvětví a v oblasti ochrany spotřebitelů.

Pokračují jednání o aktu o digitální provozní odolnosti pro finanční sektor, jehož cílem je posílit celkovou digitální provozní odolnost finančních institucí. Rada dosáhla obecného přístupu dne 24. listopadu a Evropský parlament má v úmyslu přijmout mandát k jednání do konce roku. Jakmile budou tato opatření přijata a za předpokladu, že bude v konečném výsledku jednání reflektována požadovaná úroveň ambicí, poskytnou EU a jejím členským státům silný legislativní rámec pro účinnější řešení těchto výzev, který obstojí i v budoucnu.

Pandemie zdůraznila zásadní význam zdravotnictví a potřebu silného rámce pro zdravotní bezpečnost. Návrhy týkající se Evropské zdravotní unie se zaměřují na zlepšení ochrany, prevence, připravenosti a reakce na ohrožení lidského zdraví na úrovni EU a ukazují ambice a odhodlání EU toto klíčové odvětví chránit. Bylo již dosaženo dohody o aktualizaci mandátů klíčových agentur a v brzké době by měla následovat dohoda o přeshraničních zdravotních hrozbách. Také zřízení Úřadu pro připravenost a reakci na mimořádné situace v oblasti zdraví (HERA) v září 2021 dodalo této práci nový rozměr a zmíněný úřad se bude moci opřít o nový rámec nouzových, časově omezených opatření, která bude možné v případě potřeby aktivovat.

Mimořádně ničivé mohou být kybernetické a hybridní hrozby v námořní oblasti, kde bývá cílem kritická námořní infrastruktura, například přístavy, podmořské kabely a potrubí, energetické plošiny nebo průplavy pro námořní dopravu. Strategie EU pro námořní bezpečnost a její akční plán jsou v současné době posuzovány za účelem případné aktualizace, jejímž prostřednictvím by bylo možné účinněji řešit vyvíjející se kybernetické a hybridní hrozby.

V nedávném sdělení „Řešení nárůstu cen energie: soubor opatření a podpor“ oznámila Komise svůj záměr přijmout do konce roku 2022 opatření s cílem přizpůsobit odolnost energetického systému novým hrozbám, jako jsou kybernetické útoky nebo extrémní povětrnostní události. Součástí těchto opatření by byla nová pravidla pro kybernetickou bezpečnost elektřiny, doporučení týkající se aspektů odolnosti čisté energie a stálá evropská skupina provozovatelů a orgánů pro odolnost energetické infrastruktury.

Bezpečnostní slabiny se rovněž vyskytují v mnoha inteligentních produktech a bezdrátových zařízeních. Zejména děti mohou být vystaveny bezpečnostním rizikům kvůli zranitelnosti elektronických výrobků, jako jsou hračky s konektivitou a chytré hodinky. Za účelem řešení tohoto problému přijala Komise v říjnu 2021 akt v přenesené pravomoci podle směrnice o rádiových zařízeních, aby bylo chráněno soukromí a sítě a zajištěna ochrana před podvody u elektronických výrobků s konektivitou. Výrobcům by byly uloženy požadavky, které by zvýšily úroveň kybernetické bezpečnosti výrobků uváděných na trh EU, a členské státy by mohly přijímat nápravná opatření v případě, že se na trhu objeví nebezpečné výrobky.

Řešení odolnosti EU prostřednictvím mezinárodní spolupráce

Bezpečnostní hrozby jsou svou povahou globální a pro jejich účinné řešení je nezbytné budovat silná mezinárodní partnerství. EU a její členské státy proto zintenzivňují svou činnost, aby předcházely hrozbám ze strany státních i nestátních aktérů, odrazovaly od nich a reagovaly na ně, a to mimo jiné tím, že usilují o jasnější přičítání odpovědnosti. V červenci 2021 vydaly EU, Spojené státy, NATO a další světové mocnosti prohlášení, v nichž důrazně odsoudily nepřátelské činnosti v kyberprostoru a připsaly hackerský útok na server Microsoft Exchange, k němuž došlo počátkem roku 2021, čínskému území. Tato nepřátelská činnost v kyberprostoru ohrozila více než 100 000 serverů po celém světě. Dne 24. září 2021 vydal vysoký představitel jménem EU prohlášení o respektování demokratických procesů EU, v němž odsoudil řadu nepřátelských činností v kyberprostoru, vyzval Ruskou federaci, aby dodržovala normy odpovědného chování států v kyberprostoru, a vyzval všechny zúčastněné strany, aby tuto činnost okamžitě ukončily.

Diskuse o globálních bezpečnostních výzvách na multilaterální úrovni nabývají na dynamice. Na zasedání ministrů vnitra a bezpečnosti skupiny G7 v září 2021 byla projednána řada problémů, od dětské pornografie na internetu přes ransomware, boj proti terorismu a proti závažné trestné činnosti až po korupci. Partneři skupiny G7 sdíleli sbližující se postoje a zavázali se k většímu sdílení informací (včetně biometrických a biografických údajů) a zároveň k zajištění ochrany osobních údajů a základních práv.

EU se rovněž zúčastnila zasedání ministrů pro digitální technologie skupiny G20, které se konalo v srpnu během italského předsednictví. Ministři se dohodli na prohlášení, v němž se zdůrazňuje, že je třeba zajistit bezpečnost údajů pro širokou veřejnost a podniky a zajistit bezpečnost digitálního prostředí pro všechny. Dohodli se rovněž na souboru zásad skupiny G20 pro bezpečné a přínosné digitální prostředí pro děti.

EU je silným zastáncem spolupráce mnoha zúčastněných stran a domnívá se, že je nezbytné, aby byl zachován otevřený, stabilní a bezpečný kyberprostor. V listopadu 2021 oznámila předsedkyně Ursula von der Leyenová v kontextu Pařížského mírového fóra 2021 rozhodnutí podpořit pařížskou výzvu pro důvěru a bezpečnost v kyberprostoru a připojit se k více než 80 státům, 700 společnostem a 350 organizacím občanské společnosti, které se zavázaly spolupracovat, aby se vypořádaly s výzvami, ale i příležitostmi, které kyberprostor přináší.