V Bruselu dne 29.9.2004

KOM(2004) 627 v konečném znění

2004/0222 (CNS)

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY,

kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP)

(předložená Komisí)

ODŮVODNĚNÍ

Obecný úvod

Na tuto předlohu je třeba nahlížet v souvislosti s revizí rámce vnější pomoci pro nadcházející finanční výhled od roku 2007 do roku 2013, která právě probíhá. Cílem této činnosti je zharmonizovat (v největší možné míře) nástroje vnější pomoci Společenství, obecně však platí, že předvstupní pomoc se provádí ve velmi konkrétním rámci:

- hybnou silou pomoci poskytnuté tímto nástrojem je předvstupní proces (evropská partnerství, přístupová partnerství, jednání o jednotlivých kapitolách, pravidelné zprávy atd.) s konkrétními požadavky, zejména potřebou pružného přístupu, který umožňuje rychle se přizpůsobit nový prioritám;

- vzhledem ke skutečnosti, že přistoupení je pro příjemce pomoci přinejmenším střednědobý cíl, provádí se předvstupní pomoc též ve střednědobém výhledu a nikoli ve výhledu dlouhodobém, jak je tomu u tradiční rozvojové pomoci;

- jedním z hlavních rysů předvstupní pomoci je přemosťovací funkce , což znamená, že jejím hlavním účelem je kromě napomáhání rozvoji také příprava zemí na dobu po přistoupení;

Předloha nařízení představuje rámcové nařízení , kterým se stanoví sjednocený nástroj předvstupní pomoci. Jako takové nenahradí pouze nařízení týkající se programu Phare, ale také – mimo jiné – nařízení týkající se programů SAPARD, ISPA, přeshraniční spolupráce Phare CBC a koordinace, jakož i nařízení týkající se Turecka a programu CARDS. Bude podpořeno důležitými prováděcími pravidly , která přesněji vymezí oblasti činností označené v rámcovém nařízení.

Přijímající země budou rozděleny do dvou kategorií na základě jejich statusu buď jako kandidátských zemí nebo možných kandidátských zemí . Možné kandidátské země jsou uvedeny v příloze I nařízení, země kandidátské v příloze II.

Možné kandidátské země budou i nadále přijímat pomoc v souladu se vzorem, který je v současné době stanoven v nařízení týkajícím se programu CARDS : budování institucí a demokratizace, hospodářský a sociální rozvoj, regionální a přeshraniční spolupráce a určitá sladění s acquis communautaire , zejména kde je to ve společném zájmu EU a přijímající země.

Kandidátské země budou přijímat tentýž typ pomoci, a dodatečně získají pomoc v rámci přípravy na provádění strukturálních fondů a fondů pro rozvoj venkova po přistoupení , jakož i pomoc týkající se plného provedení acquis communautaire .

Země může být přesunuta z přílohy I do přílohy II pouze tehdy, rozhodne-li Rada o tom , že jí udělí status kandidátské země. Tímto rozhodnutím by byl následně schválen přesun z přílohy I do přílohy II prostřednictvím rozhodnutí Rady, jež má být přijato podle „volnějšího“ postupu stanoveného v článku 17 (viz dále).

Jedním z hlavních rysů nařízení je, že je u uznaných kandidátských zemí zacíleno na postupné přijetí pravidel a zásad řízení strukturálních fondů/fondů pro rozvoj venkova, a to tak, že jim zpřístupňuje pomoc prostřednictvím tří samostatných složek (regionální rozvoj, rozvoj venkova a rozvoj lidských zdrojů). Cílem těchto tří složek je řídit se co nejvěrněji pravidly strukturálních fondů a fondů pro rozvoj venkova včetně jejich institucionálního rámce (tj. projednávání ve výborech) a současně stanovit základ pro vnitrostátní rámec prosazující hospodářskou a sociální soudržnost, jakož i udržitelné zemědělské struktury, který bude současně v souladu s názorem na členství v Evropské unii.

Systém strukturálních fondů a fondů pro rozvoj venkova pro období po roce 2007 se stále projednává. Z toho důvodu jsou složky týkající se strukturálních fondů a fondů pro rozvoj venkova v nařízení vymezeny především prostřednictvím dynamického odkazu na nařízení o strukturálních fondech a fondech pro rozvoj venkova . Komisi je dána pravomoc přijmout k těmto složkám prováděcí pravidla a vymezit rámec pomoci u jednotlivých složek, jakmile budou vyjasněna nová pravidla pro strukturální fondy a fondy pro rozvoj venkova.

Souhrnem toto nařízení navazuje na základní znalosti získané v souvislosti se stávajícím předvstupním procesem, a to zejména prostřednictvím:

- zefektivnění předvstupní pomoci posílením koordinace mezi různými složkami a vytvořením jediného rámce pro pomoc. Tento jediný rámec sjednotí struktury programů Phare/ISPA/SAPARD a doplní rámec a další složky strukturálních fondů a fondů pro rozvoj venkova. Cílem rámce bude zharmonizovat prováděcí pravidla, přičemž se, bude-li to možné, zohlední konkrétní povaha nařízení o strukturálních fondech a nařízení pro rozvoj venkova, a vytvořit systém projednávání ve výborech, který zajistí maximální koordinaci mezi jednotlivými složkami;

- zaměření se na lepší přípravu na provádění strukturálních fondů a fondů pro rozvoj venkova po přistoupení prostřednictvím většího důrazu na budování institucí a postupné převzetí pravidel pro fondy v posledních chvílích před přistoupením.

Poznámky ke konkrétním ustanovením

Právní základ

Právní základ návrhu tvoří čl. 181 písm. a) Smlouvy o ES a nikoli článek 179 Smlouvy o ES, a to i navzdory skutečnosti, že je řada přijímajících zemí uvedených v přílohách považována mezinárodním společenstvím za země rozvojové.

Nicméně pouhá skutečnost, že je některá z přijímajících zemí považována za zemi rozvojovou, neznamená, že bude návrh automaticky založen na článku 179. Uvedený článek je využit k přijetí opatření, která mají podporovat politiku Společenství v oblasti rozvojové politiky, a to není hlavním cílem tohoto návrhu, jehož hlavním cílem je připravit země na přistoupení. Ustanovení čl. 181 písm. a) je ve Smlouvě jediné, které odkazuje na dohody o přidružení a dohody uzavřené se státy, které jsou kandidáty na přistoupení k Evropské unii.

Proto je třeba je považovat za správný právní základ pro nařízení, které se zabývá výlučně zeměmi, v nichž fungují dohody o přidružení nebo v nichž jsou tyto dohody připravovány, a to zejména z toho důvodu, že těmto zemím byla nabídnuta perspektiva členství, což je případ přijímajících zemí uvedených v přílohách tohoto nařízení.

Hlava 1: Cíle a zásady

Článek 1: Příjemci a všeobecný cíl

Článek 1 stanoví všeobecný cíl – sblížení se s Evropskou unií a členství jako možný konečný cíl. Příloha I uvádí země, které jsou v situaci před kandidaturou, a příloha II země, které byly oficiálně uznány za kandidáty v souladu s článkem 49 Smlouvy o ES. Oficiální uznání země za zemi kandidátskou bude mít za následek změnu nařízení, v jejímž rámci se země přesune z přílohy I do přílohy II. Tento systém se zdá vhodný, protože Rada i Parlament opakovaně potvrdily perspektivu možného členství zemí západního Balkánu. Země by nicméně měly být nadále odlišovány podle statusu, aby mohly být hodnoceny na základě vlastních zásluh.

Článek 2: Působnost

Článek 2 určuje, nikoli však definitivně, cílové oblasti pomoci. Tyto cílové oblasti jsou stanoveny tak, aby byl zajištěn soulad s dřívější pomocí Společenství přidělenou buď na základě nařízení týkajícího se programu CARDS nebo Turecka, a to celkovým zaměřením se na tytéž cíle stanovené v těchto dvou nařízeních. Cílové oblasti uvedené v písmenech a) - f) jsou totožné pro obě skupiny přijímajících zemí a zaměřují se především na situaci v zemích, v nichž doznívá období občanské války a vnitřních nepokojů (podpora demokracie, právní stát, reforma veřejné správy, hospodářská reforma, dodržování lidských práv a práv menšin, občanská společnost, usmíření v nejširším smyslu). Písmeno g) – rovněž totožné pro obě skupiny přijímajících zemí - se zaměřuje na různé formy regionální spolupráce, jež existují v širším evropském rámci.

Cíle se nicméně rozcházejí v odstavcích 2 a 3: u kandidátských zemí je pomoc zaměřena na plné provedení acquis communautaire (viz čl. 2 odst. 3 písm. a)), zatímco u zemí, které nepatří mezi kandidátské, je mandát více omezen a více se věnuje obecným zájmům Společenství a přijímající země, aniž by předpokládal plné členství (viz čl. 2 odst. 2 písm. a)). Ustanovení čl. 2 odst. 2 písm. b) se obecně zabývá hospodářským a sociálním rozvojem zemí, které nejsou kandidátské, zatímco u kandidátských zemí se čl. 2 odst. 3 písm. b) silně zaměřuje na podporu provádění zemědělské politiky Společenství a politiky soudržnosti Společenství po přistoupení.

Článek 3: Složky

Článek 3 vymezuje pět složek, v jejichž rámci budou projednány různé oblasti intervence: přeměna a budování institucí, regionální a přeshraniční spolupráce, regionální rozvoj, rozvoj lidských zdrojů a rozvoj venkova. Článek rovněž uděluje Komisi právo přijmout podle potřeby prováděcí pravidla k jednotlivým složkám. Pro přijetí těchto prováděcích pravidel se předpokládá postup projednávání ve výborech (řídící výbor).

Vzhledem k rámcové povaze tohoto nařízení budou muset nařízení/rozhodnutí Komise stanovit prováděcí pravidla k pomoci. Pokud je toto nezbytné v zájmu účinnějšího a účelnějšího řízení finančních prostředků Společenství, mohou se od sebe prováděcí pravidla k jednotlivým složkám lišit.

Článek 4: Rámec pro pomoc a přidělování finančních prostředků

Komise bude pomoc přidělovat na základě víceletého orientačního rámce pro jednotlivé složky a země. Základním politickým dokumentem pro stanovení priorit při plánování pomoci budou partnerství (přístupová partnerství s kandidátskými zeměmi, evropská partnerství s možnými kandidátskými zeměmi v příloze I).

Hlava II: Složky

Hlava II nařízení vymezuje složky stanovené v článku 3. Logika složek vyplývá ze znalostí získaných ze stávajícího předvstupního procesu, během něhož se ukázalo, jak je důležité podporovat rozsáhlá opatření pro budování institucí, včetně investice s nimi spojené, a jak je nezbytně nutné podporovat kandidátské země v přípravě na provádění strukturální politiky Společenství a politiky soudržnosti Společenství. Kandidátské země budou mít přístup ke všem pěti složkám, kdežto možné kandidátské země se omezí na první a druhou složku (pomoc při přeměně/budování institucí a regionální a přeshraniční spolupráce).

Důvodem pro existenci tří samostatných složek, které se zabývají regionální rozvojem a rozvojem venkova a lidských zdrojů, je skutečnost, že kandidátské země se po přistoupení přesně v takové situaci ocitnou v souvislosti se zemědělskou politikou a politikou soudržnosti Společenství.

Jak se během stávajícího procesu rozšíření ukázalo, včasné seznámení se s tímto složitým systémem má základní význam pro řádné provádění a řízení strukturálních fondů a fondů pro rozvoj venkova po přistoupení, a pro jeho zvládnutí je třeba se intenzivně a dlouho učit. Kandidátským zemím bude poskytnuta příležitost „nacvičit si“ zemědělskou politikou a politikou soudržnosti Společenství tím, že budou před přistoupením pravidla pro strukturální fondy a fondy pro rozvoj venkova co nejdůkladněji uplatňovat.

Článek 5: Složka pomoci při přeměně a budování institucí

Tuto složku lze považovat za rozhodující ve všech záležitostech spojených s budováním institucí, jakož i s pomocí při přeměně přístupnou všem zemím uvedeným v příloze I. Rovněž do ní spadají opatření pro spolupráci, na něž se nevztahuje žádná jiná složka. Podle této logiky je to rovněž složka, která bude koordinovat pomoc prostřednictvím svého výboru (viz čl. 11 odst. 2). Tato podružná, všeobsáhlá funkce umožní rychlou reakci a přizpůsobení se měnícím se potřebám a nově vznikajícím prioritám.

V praxi bude přednastavené fungování první složky omezeno skutečností, že činnosti spadající pod „přípravu na provádění a řízení a rozvoj politiky v rámci společné zemědělské politiky a politiky soudržnosti Společenství jsou již pokryty složkami III, IV a V (viz čl. 7 odst. 1, čl. 8 odst. 1 a čl. 9 odst. 1).

V oblastech běžně pokrytých složkami III, IV a V bude proto první složka činná pouze tehdy, nebudou-li v dané zemi probíhat odpovídající činnosti spadající pod složky III až V.

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se bude v případě kandidátských zemí složka I vztahovat na celou řadu cílových oblastí vymezených v čl. 2 odst. 1 s výjimkou písm. g) (regionální a přeshraniční spolupráce), přičemž přeshraniční spolupráce je projednána ve složce II (definována v článku 6). Její rozsah je proto podobný rozsahu programu Phare, a to včetně aspektů programu Phare týkajících hospodářské a sociální soudržnosti, avšak bez programu Phare CBC.

U kandidátských zemí je složka I obvykle zaměřena na cílové oblasti uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a) až f) a čl. 2 odst. 3 písm. a). Lze tedy tvrdit, že odpovídá programu Phare, s konkrétním důrazem na pokonfliktní scénář, avšak bez hospodářské a sociální soudržnosti a CBC.

U obou skupin zemí bude pomoc na základě článku 5 pokrývat opatření na budování institucí a investice s nimi spojené.

Složka I se rovněž bude vztahovat na účast přijímajících zemí na programech Společenství, které tvoří významný aspekt acquis communautaire . Účast na programech Společenství již před přistoupením lze navíc považovat za opatření pro budování institucí sui generis, neboť vede ke zřízení správních struktur, které umožňují obyvatelstvu dotčené přijímající země v plné míře těžit z těchto programů, a to nejpozději od okamžiku přistoupení.

Článek 6: Přeshraniční a regionální spolupráce

Tato složka bude otevřena pro obě skupiny přijímajících zemí. Bude podporovat přeshraniční činnosti mezi přijímajícími zeměmi a mezi přijímajícími zeměmi a členskými státy. Rovněž bude podporovat účast přijímajících zemí v nadnárodních a meziregionálních programech, které se týkají jak členských států, tak zemí řízených jinými nástroji (například ENPI). U zemí západního Balkánu bude složka nadále podporovat regionální spolupráci, jež byla dříve podporována na základě programu CARDS.

Článek 7: Složka pro regionální rozvoj

Složka III je přístupná pouze pro kandidátské země a očekává se, že v co největší míře naváže na Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti, a umožní tak přijímajícím zemím, aby se na základě pravidel vnější pomoci co nejvíce sblížily s postupy strukturálních fondů a fondů pro rozvoj venkova.

To na jedné straně přispěje k efektivnosti, protože při přechodu z předvstupní fáze do fáze po vstupu nebudou kandidátské země muset měnit postupy a kritéria více, než bude nezbytně nutné pro dosažení souladu s finančním nařízením. Na druhé straně jim tak bude umožněno co nejlépe se připravit na provádění Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti po přistoupení. Podrobením opatření v rámci složky III pravidlům projednávání ve výborech (včetně definice opatření, jež mají být předložena výboru), která se vztahují na ERDF a na Fond soudržnosti (viz čl. 11 odst. 1 písm. b)), se zajistí, že podobnost bude co nejucelenější.

Článek 8: Složka pro rozvoj lidských zdrojů

Složka IV je přístupná pouze pro kandidátské země a má je připravit na plánování, provádění a řízení Evropského sociálního fondu v rámci Evropské strategie pro zaměstnanost. Proto se musejí zohlednit cíle Společenství v oblastech sociálního začlenění, vzdělávání a školení a rovnosti mezi ženami a muži. Tato složka se zaměří na zřízení odpovídajících struktur a systémů pro navrhování politiky a plánování, řízení, poskytování a provádění činností podobných činnostem Evropského sociálního fondu v souladu se sjednanými politickými prioritami.

Článek 9: Složka pro rozvoj venkova

Stejně jako u složek III a IV je správním cílem pomoci zemím v přípravě na programy rozvoje venkova, které jsou po přistoupení financovány EU, a to provedením předvstupní pomoci prostřednictvím systémů, které jsou co nejvíce podobné systémům požadovaným po přistoupení.

Aby bylo dosaženo operačního cíle spočívajícího v přispění k udržitelnému přizpůsobení se zemědělského odvětví a venkovských oblastí, nesmí celá řada podporovaných akcí (budou určeny v prováděcím nařízení) zahrnovat akce způsobilé na základě nařízení pro rozvoj venkova pro členské státy. Navíc, určitá opatření pro rozvoj venkova, která již nejsou považována za relevantní ve členských státech EU, mohou být stále důležitá v zemích, v nichž jsou zemědělské odvětví a odvětví týkající se venkova méně rozvinuta, a měla by proto být způsobilá na základě NPP.

Hlava III: Řízení a provádění

Tato hlava zavádí institucionální rovnováhu mezi Radou jako hlavním zákonodárným orgánem v oblasti čl. 181 písm. a) Smlouvy o ES a Komisí, která má funkci výkonnou, jež jí byla přidělena Radou v souladu s články 202 (třetí odrážka) a 211 (čtvrtá odrážka) Smlouvy o ES.

Článek 10: Řízení pomoci

V souladu s článkem 211 Smlouvy o ES Komise vykonává prováděcí pravomoci, jež jí byly svěřeny Radou. Ustanovení čl. 10 odst. 1 proto stanoví, že Komise je Radě zodpovědná za provádění pomoci, jež podléhá postupu projednávání ve výborech stanovenému v článku 11. Tím je rovněž potvrzena zodpovědnost Komise za provádění rozpočtu, stanovená v článku 48 finančního nařízení.

V souladu s čl. 10 odst. 2 bude provádění probíhat v souladu s pravidly vnější pomoci stanovenými ve finančním nařízení. Toto ustanovení poskytuje prováděcímu postupu dostatečnou pružnost, protože pro plnění jednotlivých úkolů činí dostupnou celou řadu prováděcích metod. Komise se tak může uchýlit například k přímému centralizovanému řízení, nepřímému centralizovanému řízení (včetně agentur, subjektů Společenství a subjektů ve vnitrostátním veřejném sektoru/subjektů, jimž byly přiděleny úkoly ve veřejném sektoru), k různým stupňům decentralizovaného řízení a ke společnému řízení s mezinárodními organizacemi. V souladu s cíli, na něž jsou zaměřeny, mohou jednotlivé složky uplatňovat různé prováděcí metody, je-li k tomu důvod. Pro koordinaci akcí přeshraniční spolupráce s akcemi, které probíhají v rámci evropského nástroje sousedských vztahů, je otevřena možnost pověřit prováděním členské státy. Taková pomoc by poté mohla být prováděna prostřednictvím sdíleného řízení.

Ustanovení čl. 10 odst. 3 umožňuje Komisi řídit finanční prostředky, které má k dispozici od dárců, tedy od členských států nebo třetích zemí, a ty budou v rozpočtu označeny v souladu s článkem 18 finančního nařízení jako účelově vázané příjmy.

Ustanovení čl. 10 odst. 5 stanoví možnost rozdělených závazků. Možnost využít tyto rozdělené závazky je určena pro programy, které jsou úzce spojeny s dalšími programy EU, které rovněž pracují s rozdělenými závazky.

Schválení Rady, jímž Komisi umožňuje provést dané opatření, je vyváženo zavedením systému projednávání ve výborech, jakož i povinností Komise podávat roční zprávy Radě a Parlamentu, obsaženým v čl. 10 odst. 6.

Článek 11: Výbory

Článek 11 zavádí systém projednávání ve výborech, přičemž využívá pěti stávajících výborů:

- pro složky I a II: výbor pro pomoc při přeměně/budování institucí (výbor navazující na výbor pro program Phare),

- pro složky III a V: výbory zřízené článkem 47 nařízení 1260/1999, a dodatečně pro složku V také výbor zřízený článkem 11 nařízení Rady 1258/1999, a

- pro složku IV: výbor pro Evropský sociální fond zřízený článkem 147 Smlouvy.

Postup pro výbor navazující na výbor pro program Phare je podrobně stanoven, neboť zmíněný výbor ztratí podle závěrečných ustanovení obsažených v čl. 19 odst. 2 nařízení právní základ.

Postupy pro ostatní výbory navazují na stávající postupy pro strukturální fondy a fondy pro rozvoj venkova, ačkoli některé úpravy, například úpravy jednacího řádu, bude možná nutné stanovit v prováděcích pravidlech k jednotlivým složkám.

V případě pomoci v oblasti zemědělské politiky a politiky soudržnosti tak budou kandidátské země v kontaktu se týmiž výbory, jaké budou posuzovat tato opatření po přistoupení. Zapojení těchto výborů jim umožní plně těžit ze získávání znalostí. Tento přístup rovněž zajistí co netěsnější sladění se strukturálními fondy a fondy pro rozvoj venkova před přistoupením.

Článek rovněž stanoví koordinační funkci výboru pověřeného složkou I a zmiňuje další standardní ustanovení týkající se projednávání ve výborech.

Článek 12: Typy pomoci

Článek 12 uvádí, nikoli však definitivně, typy pomoci a použité nástroje.

Ustanovení čl. 12 odst. 1 opakuje článek 231 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení, který uvádí určité akce, jež lze financovat.

Ustanovení čl. 12 odst. 2 vyjasňuje, že určité prospěšné nástroje, které byly vyvinuty s cílem pomoci kandidátským zemím při přijímání a provádění acquis communautaire , zejména Twinning a TAIEX, budou nadále používány pro příjemce uvedené v tomto nařízení.

Článek 13 uvádí, nikoli však definitivně, seznam podpůrných činností, které mají být financovány z provozního rozpočtu, a uvádí zejména výčet výdajů, které by mohly být financovány na základě již neexistující položky BA. Rovněž se zaměřuje na pokrytí celé řady podpůrných činností stanovených v nařízeních o strukturálních fondech a fondech pro rozvoj venkova, aby bylo umožněno další sladění akcí a způsobilosti, zejména u složek III až V.

Článek 1 4: Provádění pomoci

Základem pro toto ustanovení je rámec pro vnější vztahy, jak je stanoven v hlavě 4 části II finančního nařízení, a zejména v článcích 163 a 166 a v čl. 167 odst. 2 uvedeného nařízení.

Článek 14 následně stanoví obecný rámec pro vztahy mezi Komisí a přijímající zemí. Bude tvořit základ pro provádění pomoci Společenství. Podrobná ustanovení v tomto ohledu by měla být uvedena v prováděcích pravidlech. Na počátku každého vztahu by měly být uzavřeny standardizované rámcové dohody obsahující obecná prováděcí pravidla, které by stanovily základní struktury a pravidla (například prováděcí subjekty, finanční toky, opatření proti podvodům atd.). Pravidla pro jednotlivé složky by měla být co nejvíce harmonizována, měla by však ponechávat, je-li to nezbytné, možnost uzavírat dohody obsahující konkrétní pravidla pro jednotlivé složky, tedy umožnit různé stupně decentralizace plánované pro různé složky.

Článek 1 5: Ochrana finančních zájmů Společenství

Ustanovení obsažená v článku 15 udělují Komisi mandát k uzavírání nezbytných dvoustranných dohod, jež mají chránit finanční zájmy Společenství. Podrobná ustanovení v tomto ohledu jsou stanovena ve finančním nařízení a v prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení. Musejí nicméně podléhat zvláštní dohodě s přijímající zemí, neboť na rozdíl od členských států nejsou přijímající země vázány zásadou věrnosti Společenství stanovenou v článku 10 Smlouvy o ES nebo z ní odvozeným acquis communautaire .

S cílem dodržet kritéria řádného finanční řízení by takové rámcové dohody musely obsahovat zejména ustanovení definující pojmy jako podvod a nesrovnalost, opatření v oblasti finanční kontroly prováděné smluvním orgánem, Komisí a Účetním dvorem, možnost, aby úřad OLAF prováděl kontroly na místě rovnocenné kontrolám stanoveným v nařízení (ES) č. 2185/96, povinnost smluvního orgánu přijímat preventivní opatření v oblasti korupce, postup pro sdělování podezřelých případů podvodů a nesrovnalostí Komisi, postup pro účetní uzávěrku v případě decentralizovaného řízení, uplatňování správních a finančních sankcí (včetně vyloučení nezodpovědných kandidátů nebo účastníků nabídkového řízení) a vymahatelnost rozhodnutí Komise v oblasti zpětného získání v případě centralizovaného řízení.

Článek 16: Pravidla účasti a původu, způsobilost pro granty

Fyzické nebo právnické osoby ze členských států, z Evropského hospodářského prostoru, z přijímajících zemí podle nařízení o NPP a ENPI, jakož i mezinárodní organizace jsou způsobilé k účasti v nabídkových řízeních a smlouvách. Otázka původu dodávek se řídí stejnými pravidly. Na základě vzájemnosti může být účast otevřena i jiným osobám. Dále je v řádně odůvodněných případech stanovena možnost odchylky.

Ustanovení čl. 16 odst. 1 až 6 je přesnou, ačkoli poněkud zkrácenou replikou předlohy nařízení o ukončení pomoci Společenství. Jsou zde uvedeny jeho zásady, neboť zmíněné nařízení dosud není platné a na závěr by od něj mohlo být upuštěno ve prospěch přístupu, který jeho ustanovení včleňuje do budoucích nástrojů vnější pomoci.

Fyzické osoby (nebo skupiny fyzických osob jako NNO) jsou především zmiňovány jako možní příjemci grantů s ohledem na článek 114 finančního nařízení, který by toto jinak vyloučil přinejmenším u centrálně řízených programů. S přihlédnutím ke skutečnosti, že programy jako program pro malé projekty (PMP) byly v minulosti velmi užitečnými nástroji předvstupní strategie, se zdá vhodné, aby tato možnost zůstala zachována.

Kromě tohoto odkazu nařízení možné konečné příjemce blíže neurčuje. To vyplývá z logiky finančního nařízení, podle které je pomoc Společenství zaměřena na akci a nikoli na příjemce, což znamená, že příjemcem pomoci Společenství může být kdokoli, pokud přispívá k dosažení cíle dané akce.

Článek 17: Pozastavení pomoci

Článek 17 stanoví pro poskytování pomoci Společenství clausula rebus sic stantibus , přičemž Radě na návrh Komise uděluje pravomoc provádět úpravy, jež bude považovat za nezbytné, pokud přijímající země poruší základní principy demokracie, právního státu, práv menšin nebo pokud pokrok s ohledem na evropská partnerství nebo přístupová partnerství není dostatečný. Pro země západního Balkánu rovněž v odstavci 2 opakuje zvláštní podmíněnost dosud obsaženou v čl. 5 odst. 2 nařízení 2666/2000 (nařízení o programu CARDS).

Hlava IV: Přechodná a závěrečná ustanovení

Článek 18: Status přijímající země

Článek 18 stanoví zjednodušený postup pro změnu nařízení týkající se statusu přijímající země: pokud Rada v případě článku 49 Smlouvy o založení EU jednomyslně rozhodla, že žadateli udělí status přijímající země, může poté změnit přílohy tohoto nařízení prostřednictvím jednoduchého rozhodnutí schváleného kvalifikovanou většinou, aniž by musela zahájit úplný zákonodárný proces, jenž by vyžadoval formální změnu tohoto nařízení jiným nařízením.

Článek 19: Ustanovení o křížovém nástroji

Článek 19 na základě vzájemnosti stanovené v jiných zeměpisných nástrojích vnější pomoci umožňuje účast na programech podle jiných právních základů, pokud je regionální, přeshraniční, nadnárodní či globální přístup přínosný.

Článek 20: Přechodná ustanovení

Článek 20 ruší nařízení o programu Phare, nařízení o CBC, nařízení o koordinaci, nařízení o programu ISPA, nařízení o programu SAPARD, nařízení týkající se Kypru/Malty a nařízení týkající se Turecka. Není nezbytné rušit nařízení o programu CARDS, neboť datum, kdy uplyne jeho platnost, je stanoveno na 31. prosinec 2006. Jsou rovněž učiněna ustanovení, aby se usnadnil přechod z jednoho nástroje na druhý (nejvýznamnější v případě programu CARDS a Turecka) a aby se zajistilo, že zrušená nařízení mohou nadále sloužit jako právní základ pro probíhající pomoc.

Článek 21: Vstup v platnost

Vstup tohoto nařízení v platnost je plánován na dvacátý den po vyhlášení v Úředním věstníku, bude se však používat až od 1. ledna 2007. Důvodem pro tento posun je skutečnost, že zrušená nařízení jsou stále potřebná až do konce probíhajícího finančního výhledu, v té době však již může nové nařízení sloužit jako právní základ pro vypracování předlohy a pro rozhodnutí o prováděcích pravidlech, které by se mělo učinit co nejdříve.

2004/0222 (CNS)

Návrh

NAŘÍZENÍ RADY,

kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 181a této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise[1],

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[2],

vzhledem k těmto důvodům:

Pro zlepšení účinnosti zahraniční pomoci Společenství je navržen nový rámec plánování a předávání pomoci. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. (vložit) ze dne (vložit) usiluje o zřízení nástroje rozvojové a hospodářské spolupráce. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. (vložit) ze dne (vložit) představuje nástroj evropských sousedských vztahů a evropského partnerství. Současný nástroj tvoří třetí všeobecný nástroj přímo podporující politiky vnější pomoci Společenství.

Článek 49 Smlouvy o Evropské unii uvádí, že každý evropský stát, který respektuje principy svobody, demokracie, úcty k lidským právům a základním svobodám a principy právního státu, může zažádat o členství v Evropské unii.

Žádost Turecké republiky o členství v Evropské unii byla přijata na zasedání Evropské rady v Helsinkách v roce 1999 a předvstupní pomoc má Turecká republika k dispozici od roku 2002.

Na zasedání v Santa Maria da Feira dne 20. června 2000[3] Evropská rada zdůraznila, že státy západního Balkánu jsou možnými kandidáty na členství v Evropské unii.

Na zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003[4] Evropská rada připomněla závěry zasedání v Kodani v prosinci 2002 a v Bruselu v březnu 2003 a znovu zdůraznila své rozhodnutí plně a efektivně podporovat evropskou perspektivu států západního Balkánu a uvedla, že jakmile tyto státy splní stanovená kritéria, stanou se nedílnou součástí Evropské unie.

Na zasedání v Soluni v roce 2003 Evropská rada také potvrdila, že proces stabilizace a přidružení zůstane rámcem pro směřování zemí západního Balkánu do Evropy až do jejich budoucího přistoupení.

V usnesení o závěrech zasedání Evropské rady v Soluni Evropský parlament uznal, že každá ze zemí západního Balkánu směřuje k přistoupení, zároveň však trval na tom, že každá země by měla být posuzována podle vlastních zásluh[5].

Všechny země západního Balkánu mohou proto být považovány za možné kandidátské země, mělo by se však jasně rozlišovat mezi kandidátskými zeměmi a možnými kandidátskými zeměmi.

Kromě toho Evropská rada na zasedání v Bruselu ve dnech 17. – 18. června 2004[6] doporučila zahájit jednání o přistoupení s Chorvatskem.

V zájmu soudržnosti a koherence pomoci Společenství by se pomoc kandidátským zemím stejně jako možným kandidátským zemím měla udělovat v kontextu jednotného rámce, s využitím zkušeností získaných z dřívějších předvstupních nástrojů a z nařízení (ES) 2666/2000.

Pomoc kandidátským zemím stejně jako možným kandidátským zemím by měla i nadále podporovat jejich úsilí posilovat demokratické instituce a právní stát, reformovat veřejnou správu, dodržovat lidská práva a práva menšin, podporovat rozvoj občanské společnosti, podporovat regionální spolupráci a proces usmíření a obnovy a přispívat k udržitelnému rozvoji a snižování chudoby v těchto zemích, a proto by měla být zaměřena na podporu širokého spektra opatření na budování institucí.

Pomoc kandidátským zemím by se kromě toho měla zaměřit také na přijetí a provedení celého acquis communautaire , a zejména na přípravu kandidátských zemí na provádění zemědělské politiky a politiky soudržnosti Společenství.

Pomoc možným kandidátským zemím může zahrnovat slaďování s acquis communautaire a podporu investičních projektů.

Pomoc by měla být poskytována na základě komplexní víceleté strategie, s ohledem na priority procesu stabilizace a přidružení a na priority vyplývající z předvstupního procesu.

Složky pomoci pro přeměnu a budování institucí a pro regionální a přeshraniční spolupráci by měly být přístupné všem zemím, které jsou příjemci, aby jim pomohly v procesu přeměny a sblížení se s EU a aby podpořily regionální spolupráci mezi nimi.

Složka pro regionální rozvoj, složka pro rozvoj lidských zdrojů a složka pro rozvoj venkova by měly být přístupné pouze uznaným kandidátským zemím, aby jim pomohly připravit se na dobu po přistoupení, zejména při provádění politiky soudržnosti a politiky Společenství pro rozvoj venkova.

Pomoc by měla řídit podle pravidel vnější pomoci obsažených v nařízení (ES) 1605/2002, za využití struktur, které se během předvstupního procesu ukázaly být důležité, jako jsou decentralizované řízení, Twinning a TAIEX, ale měla by brát v úvahu také inovační přístupy, jakým je provádění v členských státech prostřednictvím sdíleného řízení v případě přeshraničních programů na vnějších hranicích Evropské unie.

Akce nezbytné pro provádění složky pomoci pro přeměnu a budování institucí a složky regionální a přeshraniční spolupráce jsou řídící opatření související s prováděním programů se značnými rozpočtovými důsledky, a proto by měly být přijaty v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468 ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi, a to předáním víceletých orientačních plánovacích dokumentů řídícímu výboru.

Akce nezbytné pro provádění složky regionálního rozvoje, složky rozvoje lidských zdrojů a složky rozvoje venkova úzce souvisejí s postupy strukturálních fondů, a proto by měly být přijaty v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468 ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi částečně poradním a částečně řídícím výborem, aby se co nejvíce využily rozhodovací postupy pro strukturální fondy.

Pokud Komise provádí toto nařízení prostřednictvím centralizovaného řízení, bude co nejvíce usilovat o ochranu finančních zájmů Evropského společenství, zejména užíváním pravidel a norem acquis communautaire v tomto ohledu, a pokud Komise provádí toto nařízení prostřednictvím jiné formy řízení, měly by být finanční zájmy Evropského společenství chráněny uzavřením prováděcích dohod obsahujících v tomto ohledu dostatečné záruky.

Pravidla určující způsobilost pro účast v nabídkových řízeních a grantových smlouvách a pravidla týkající se původu dodávek by měla být stanovena podle aktuálního vývoje v rámci Evropské unie ohledně ukončování pomoci, ale měla by nadále být natolik pružná, aby mohla reagovat na nový rozvoj v této oblasti.

Pokud země, která je příjemcem, porušuje principy, na nichž je založena Evropská unie, nebo nedělá dostatečný pokrok v souvislosti s kodaňskými kritérii a prioritami stanovenými v evropském nebo přístupovém partnerství, musí být Rada na návrh Komise schopna podniknout nezbytná opatření.

Měly by být vytvořeny podmínky, které Radě umožní doplnit toto nařízení zjednodušeným postupem s ohledem na zařazení země, která je příjemcem, do přílohy I nebo II.

Země, které jsou příjemci podle zbývajících dvou nástrojů zahraniční pomoci, by na základě zásady vzájemnosti měly být schopny účastnit se akcí podle tohoto nařízení, pokud je to přínosné pro příslušné akce regionální, přeshraniční, mezinárodní nebo globální povahy.

S přihlédnutím ke skutečnosti, že se akce plánované pro tento nástroj týkají postupného přizpůsobení se normám a politikám Evropské unie, v případě potřeby včetně acquis communautaire , s cílem získání členství, nemohou být dostatečně učinné na úrovni členského státu, jsou proto tyto akce lépe prováděny na úrovni Společenství v souladu se zásadou subsidiarity zahrnutou v čl. 5 odst. 2 Smlouvy o ES.

S přihlédnutím ke skutečnosti, že jsou akce plánované pro tento nástroj omezeny na rozsah nezbytný pro to, aby se přijímajícím zemím pomohlo s postupným přizpůsobením se normám a politikám EU, zejména vzhledem k přistoupení, jsou tyto akce v souladu se zásadou proporcionality zahrnutou v čl. 5 odst. 2 Smlouvy o ES.

Z důvodu zavedení nového systému předvstupní pomoci je nezbytné zrušit nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 ze dne 18. prosince 1989 o hospodářské pomoci Maďarské republice a Polské lidové republice[7], nařízení Komise(ES) č. 2760/98 ze dne 18. prosince 1998 o provádění programu přeshraniční spolupráce v rámci programu PHARE[8], nařízení Rady(ES) č. 1266/1999 ze dne 21. června 1999 o koordinaci podpory kandidátským zemím v rámci předvstupní strategie a o změně nařízení (EHS) č. 3906/89[9], nařízení Rady (ES) č. 1267/1999 ze dne 21. června 1999 o zřízení nástroje předvstupních strukturálních politik[10], nařízení Rady (ES) č. 1268/1999 ze dne 21. června 1999 o podpoře Společenství pro předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova v kandidátských zemích střední a východní Evropy v předvstupním období[11], nařízení Rady (ES) č. 555/2000 ze dne 13. března 2000 o provádění operací v rámci předvstupní strategie pro Kyperskou republiku a Maltskou republiku[12], nařízení Rady (ES) č. 2666/2000 ze dne 5. prosince 2000 o pomoci pro Albánii, Bosnu a Hercegovinu, Chorvatsko, Svazovou republiku Jugoslávii a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, o zrušení nařízení (ES) č. 1628/96 a o změně nařízení (EHS) č. 3906/89 a (EHS) č. 1360/90 a rozhodnutí 97/256/ES a 1999/311/ES[13], a nařízení Rady (ES) č. 2500/2001 ze dne 17. prosince 2001 o předvstupní finanční pomoci Turecku a o změně nařízení (EHS) č. 3906/89, (ES) č. 1267/1999, (ES) č. 1268/1999 a (ES) č. 555/2000[14],

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I: OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1 Příjemci a celkový cíl

Společenství pomáhá zemím uvedeným v přílohách postupně se přizpůsobit normám a politikám Evropské unie, v případě potřeby včetně acquis communautaire, s cílem získat členství.

Článek 2 Oblast působnosti

Pomoc by v případě potřeby měla být používána pro podporu zejména v oblastech:

posilování demokratických institucí a právního státu,

reformy veřejné správy včetně vytvoření systému, který umožní decentralizaci řízení pomoci poskytnuté přijímající zemi podle pravidel stanovených v nařízení (ES) 1605/2002[15],

hospodářské reformy,

propagace a ochrany lidských práv a základních svobod a lepšího respektování práv menšin,

rozvoje občanské společnosti,

usmíření, opatření pro budování důvěry a obnovy,

regionální a přeshraniční spolupráce.

V případě zemí uvedených v příloze I by pomoc měla být používána také pro podporu v oblastech:

postupného přizpůsobení se acquis communautaire ,

sociálního a hospodářského rozvoje.

V případě zemí uvedených v příloze II by měla být pomoc také používána zejména pro podporu v oblastech:

přijetí a provádění acquis communautaire ,

rozvoje politiky a přípravy na provádění a řízení společné zemědělské politiky a politiky soudržnosti Společenství.

Článek 3 Složky pomoci

Pomoc bude programována a prováděna podle následujících složek:

pomoc při přeměně a budování institucí;

regionální a přeshraniční spolupráce;

regionální rozvoj;

rozvoj lidských zdrojů;

rozvoj venkova;

Komise zajistí koordinaci a soudržnost pomoci poskytované v rámci různých složek.

Komise přijme postupem podle čl. 11 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení prováděcí pravidla k tomuto nařízení. Pokud se tato pravidla týkají provádění článků 7 až 9 tohoto nařízení, proběhnou nejprve konzultace s výbory odpovědnými za příslušnou složku pomoci, a to postupem podle článku 3 rozhodnutí 1999/468/ES a v souladu s čl. 7 odst. 3 uvedeného nařízení.

Článek 4 Rámec pro pomoc a přidělování prostředků

Komise vytvoří na základě strategického přístupu a s přihlédnutím k finančnímu výhledu a k evropským partnerstvím a přístupovým partnerstvím víceletý rámec pro rozdělení prostředků podle jednotlivých složek a zemí, a v případě potřeby podle tématu. Tento rámec je předmětem každoročního přezkumu s tím, že se přihlédne ke všem objektivním kritériím včetně absorpční kapacity, ocenění potřeb, respektování podmíněnosti a kapacity řízení. V případě potřeby bude proveden přezkum také s ohledem na opatření výjimečné pomoci nebo programy dočasné odezvy přijaté podle nařízení o zřízení nástroje stability. Prostředky přidělené na programy přeshraniční spolupráce s členskými státy jsou přinejmenším stejně vysoké jako odpovídající finanční podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj.

Komise každý rok seznámí Radu a Evropský parlament s víceletým rámcem.

Pomoc pro země uvedené v příloze I by měla vycházet z evropských partnerství. Pomoc se programuje na základě jednotného rámce pro jednu zemi a jednu složku s tím, že kryje priority, na které je na základě analýzy situace v jednotlivých státech nutno se při přípravě na budoucí začlenění do Evropské unie zaměřit, s ohledem na kritéria definovaná Evropskou radou a pokrok zaznamenaný při plnění stabilizačních dohod a dohod o přidružení, včetně regionální spolupráce.

Pomoc pro země uvedené v příloze II by měla vycházet z přístupových partnerství. Pomoc se programuje na základě jednotného rámce pro jednu zemi a jednu složku s tím, že kryje priority, na které je na základě analýzy situace v každém státě nutno se při přípravě na budoucí přistoupení zaměřit, s ohledem na politická a hospodářská kritéria a pokrok dosažený při přijímání a provádění acquis communautaire.

HLAVA II: PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE ZVLÁšTNÍCH SLOžEK

Článek 5 Složka pomoci pro přeměnu a budování institucí

Složka pomoci pro přeměnu a budování institucí pomáhá zemím uvedeným v přílohách I a II plnit cíle stanovené v článku 2.

Může být mimo jiné použita pro financování budování kapacity a institucí a pro financování investic, pokud budování institucí není hrazeno na základě článků 6 až 9 tohoto nařízení.

Pomoc poskytnutá v rámci této složky může také podporovat účast zemí uvedených v přílohách I a II v programech a činnostech Společenství.

Článek 6 Složka pomoci pro regionální a přeshraniční spolupráci

Ze složky pro regionální a přeshraniční spolupráci lze podporovat vzájemnou regionální, přeshraniční a případně i nadnárodní a meziregionální spolupráci zemí uvedených v přílohách I a II nebo spolupráci těchto zemí se členskými státy EU.

Cílem takové spolupráce je podpora stability, bezpečnosti a prosperity ve společném zájmu všech zúčastněných zemí a podpora jejich harmonického, vyváženého a udržitelného rozvoje.

Spolupráce bude podle potřeby koordinována s dalšími nástroji Společenství pro přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci. V případě přeshraniční spolupráce se členskými státy se tato složka vztahuje na regiony na obou stranách příslušné hranice nebo hranic.

V rámci cílů tohoto článku může být tato složka použita mimo jiné i pro financování vytváření kapacity a institucí či pro investice.

Článek 7 Složka pomoci pro regionální rozvoj

Složka pomoci pro regionální rozvoj podporuje země uvedené v příloze II v rozvoji politiky a při přípravě provádění a řízení politiky soudržnosti, zejména při jejich přípravě na Evropský fond regionálního rozvoje a Fond soudržnosti.

Může zejména přispívat k financování typu akcí stanovených nařízením [(ES) č. 1783/1999[16]] a nařízením [(ES) č. 1164/1994[17]].

Článek 8 Složka pomoci pro rozvoj lidských zdrojů

Složka pomoci pro rozvoj lidských zdrojů podporuje kandidátské země uvedené v příloze II v rozvoji politiky a při přípravě provádění a řízení politiky soudržnosti, a zejména v jejich přípravě na Evropský sociální fond.

Může zejména přispívat k financování typu akcí podle nařízení [(ES) 1784/1999[18]].

Článek 9 Složka pomoci pro rozvoj venkova

Složka pomoci pro rozvoj venkova podporuje kandidátské země uvedené v příloze II v rozvoji politiky a při přípravě provádění a řízení společné zemědělské politiky Společenství. Má zejména přispět k udržitelnému přizpůsobení se zemědělského odvětví a venkovských oblastí a k přípravě kandidátských zemí na provádění acquis communautaire , které se týká společné zemědělské politiky a souvisejících politik.

Zejména pak může přispívat k financování typu akcí podle nařízení (ES) 1257/1999[19].

HLAVA III: řÍZENÍ A PROVÁDěNÍ

Článek 10 Řízení pomoci, podávání zpráv

Komise odpovídá za provádění tohoto nařízení a jedná v souladu s postupem popsaným v článku 11.

Akce podle tohoto nařízení se provádějí v souladu s nařízením (ES) 1605/2002[20]. Financování ze strany Společenství může mít zejména podobu finančních dohod mezi Komisí a přijímající zemí, smluv o veřejných zakázkách nebo grantových dohod s vnitrostátními nebo mezinárodními orgány veřejného sektoru nebo fyzickými nebo právnickými osobami zodpovědnými za provádění akcí, nebo pracovních smluv. Pro přeshraniční programy s členskými státy podle článku 6 tohoto nařízení jsou úkoly spojenými s prováděním pověřeny většinou členské státy, přičemž jsou tyto úkoly v takovém případě prováděny formu sdíleného řízení podle příslušných ustanovení nařízení (ES) 1605/2002. V případě sdíleného řízení jedná řídící orgán podle principů a pravidel stanovených v nařízení Rady (ES) 1260/1999.

Komise může také přijímat a spravovat finanční prostředky od jiných dárců, jako účelově vázaný příjem podle článku 18 nařízení 1605/2002, pro provádění společných akcí s těmito dárci.

Komise může podle článku 54 nařízení (ES) 1605/2002 rozhodnout, že svěří některé úkoly veřejného orgánu, zejména úkoly související s prováděním rozpočtu, subjektům uvedeným v čl. 54 odst. 2 uvedeného nařízení. Subjekty vymezené v čl. 54 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení mohou být pověřeny úkoly veřejného orgánu pouze tehdy, pokud mají uznávané mezinárodní postavení, používají mezinárodně uznávané systémy řízení a kontroly a dohlíží na ně veřejný orgán.

Rozpočtové závazky na akce trvající déle než jeden finanční rok mohou být rozděleny na roční splátky trvající několik let.

Komise pošle každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění pomoci Společenství na základě tohoto nástroje. Obsahem zprávy jsou informace o akcích financovaných během roku a závěry sledování a také hodnocení výsledků dosažených při provádění pomoci.

Článek 11 Výbory

Komisi pomáhají dále uvedené výbory, jejichž členy jsou zástupci členských států a předsedou je zástupce Komise:

Zřídí se výbor pro pomoc při přeměně a budování institucí, který se vyjadřuje k víceletým orientačním plánovacím dokumentům založeným na strategickém přístupu a prioritách stanovených v evropských a přístupových partnerstvích, které jsou připraveny v souvislosti s články 5 a 6. V případě odkazu na tento odstavec se použije řídící postup stanovený v článku 4 rozhodnutí 1999/468/ES, a to v souladu čl. 7 odst. 3 uvedeného rozhodnutí. Lhůta stanovená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468 je šest týdnů. Výbor přijme svůj jednací řád.

Výbor zřízený podle čl. 47 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) 1260/1999[21] se vyjadřuje k pomoci poskytované v rámci článku 7 v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném nařízení, zejména v čl. 47 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení.

Výbor zřízený podle článku 147 Smlouvy o založení Evropského společenství se vyjadřuje k pomoci poskytované v rámci článku 8 v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES) 1260/1999[22], zejména v článku 49 uvedeného nařízení.

Výbory zřízené podle čl. 47 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) 1260/1999[23] a článku 11 nařízení (ES) 1258/1999[24] se vyjadřují k pomoci poskytované v rámci článku 9 podle pravidel stanovených v těchto dvou uvedených nařízeních, zejména v čl. 47 odst. 2 a 3 nařízení (ES) 1260/1999 a článcích 12 až 15 nařízení (ES) 1258/1999.

Výbor pro budování institucí odpovídá za koordinaci pomoci, jak požaduje čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení.

Pozorovatel z Evropské investiční banky se účastní jednání výborů, pokud se projednávají záležitosti týkající se banky.

Článek 12 Typy pomoci

Pomoc podle tohoto nařízení může být mimo jiné použita na financováni investic, smluv o veřejných zakázkách, grantů včetně zvýhodněných úrokových sazeb, zvláštních půjček, záruk za půjčky a finanční pomoci, rozpočtové podpory a dalších konkrétních forem rozpočtové pomoci a příspěvku na kapitál mezinárodních finančních institucí nebo regionálních rozvojových bank. Podmínkou pro rozpočtovou podporu jsou dostatečně průhledná, spolehlivá a efektivní správa veřejných financí partnerské země a zavedené řádně definované sektorové a makrohospodářské politiky schválené mezinárodními finančními institucemi.

Pomoc může být také prováděna prostřednictvím opatření pro správní spolupráci, které se účastní odborníci na veřejný sektor vyslaní členskými státy. Takové projekty se provádějí podle prováděcích pravidel stanovených Komisí.

Článek 13 Provádění pomoci

Pomoc může být také použita pro hrazení nákladů na akce spojené s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro správu programu a dosahování jeho cílů, například studie, zasedání, informace a publicita, výdaje spojené s počítačovými sítěmi budovanými kvůli výměně informací a také jiné výdaje na správní a technickou pomoc, kterou může Komise využít pro správu programu. Pomoc také kryje náklady na správní podporu za účelem přeneseného řízení programu v delegacích Komise v nečlenských státech.

Článek 14 Provádění pomoci

Komise a přijímající země uzavřou rámcové dohody o provádění pomoci.

Pomocné dohody týkající se provádění pomoci uzavře Komise a přijímající země nebo podle potřeby prováděcí orgány této země.

Článek 15 Ochrana finančních zájmů Společenství

Jakékoli dohody vyplývající z tohoto nařízení obsahují ustanovení zajišťující ochranu finančních zájmů Společenství, a to zejména s ohledem na podvody, korupci a jakékoli jiné nesrovnalosti podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/1995, (ES, Euratom) č. 2185/1996 a (ES, Euratom) č. 1073/1999.

Dohody výslovně poskytnou Komisi a Účetnímu dvoru právo kontroly, a to na základě dokumentů a na místě, všech dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Společenství. Dohody také výslovně oprávní Komisi k provádění kontrol a inspekcí na místě tak, jak jsou stanoveny v nařízení (ES, Euratom) č. 2185/96.

Všechny dohody vyplývající z provádění pomoci zajistí právo Komise a Účetního dvora, jak je stanoveno v odstavci 2 tohoto článku, na dobu provádění smluv a po něm.

Článek 16 Pravidla účasti a původu, způsobilost pro získání grantů

Účast na smlouvách o zadávání veřejných zakázek nebo o grantech financovaných na základě tohoto nařízení je otevřena všem fyzickým i právnickým osobám z členských států Evropského společenství spadajícím do oblasti působnosti Smluv.

Účast na smlouvách o zadávání veřejných zakázek nebo o grantech financovaných podle tohoto nařízení je otevřena též všem fyzickým a právnickým osobám z

jakékoli země, která je příjemcem pomoci poskytnuté na základě tohoto nařízení,

jakékoli země, která je příjemcem pomoci poskytnuté nástrojem pro evropské sousedství a partnerství,

jakéhokoli členského státu Evropského hospodářského prostoru,

jakékoli země v případech, kde Komise rozhodla, že je zaručen vzájemný přístup k zahraniční pomoci.

Účast na smlouvách o veřejných zakázkách a grantech financovaných na základě tohoto nařízení je otevřena všem mezinárodním organizacím.

Odborníci navržení v rámci postupů pro uzavírání smluv nemusí splňovat výše uvedené podmínky o státní příslušnosti.

Veškeré dodávky a materiály zakoupené na základě smlouvy financované podle tohoto nařízení musí pocházet ze Společenství nebo ze země, která vyhovuje kritériím stanoveným v odstavci 2 tohoto článku.

Komise může v řádně odůvodněných případech oprávnit účast fyzických a právnických osob z jiných zemí nebo použití dodávek a materiálů jiného původu.

V souladu s článkem 114 nařízení (ES) 1605/2002 mohou fyzické osoby získat granty.

Článek 17 Pozastavení pomoci

Respektování principů demokracie, právního státu, lidských práv, práv menšin a základních svobod je základní podmínkou pro použití tohoto nařízení a pro poskytování pomoci podle něj. Podpora Společenství poskytovaná Albánii, Bosně a Hercegovině, Chorvatsku, bývalé jugoslávské republice Makedonii a Srbsku a Černé Hoře podléhá podmínkám definovaným Radou v závěrech ze dne 29. dubna 1997, a zejména těch, které se týkají závazků příjemců provádět demokratické, hospodářské a správní reformy.

Pokud přijímající země porušuje tyto principy nebo závazky obsažené v příslušném partnerství s Evropskou unií nebo pokud je pokrok při plnění přístupových kritérií nedostatečný, může Rada na návrh Komise přijmout kvalifikovanou většinou vhodné kroky v souvislosti s jakoukoli pomocí poskytnutou podle tohoto nařízení.

HLAVA IV: PřECHODNÁ A ZÁVěREčNÁ USTANOVENÍ

Článek 18 Status přijímající země

Jestliže přijímající země uvedená v příloze I tohoto nařízení na základě rozhodnutí Rady podle čl. 49 odst. 1 první věty Smlouvy o založení Evropské unie získá status kandidátské země, Rada na návrh Komise převede kvalifikovanou většinou uvedenou zemi z přílohy I do přílohy II.

Článek 19 Ustanovení o křížovém nástroji

Pro zajištění důslednosti a efektivity pomoci Společenství může Komise rozhodnout, že jiné země, území a regiony mohou využívat akcí podle tohoto rozhodnutí, pokud má daný projekt nebo program regionální, přeshraniční, mezinárodní nebo globální povahu.

Článek 20 Přechodná ustanovení

K 1. lednu 2007 se zrušují tato nařízení:

nařízení (EHS) č. 3906/1989

nařízení (ES) č. 2760/1998

nařízení (ES) č. 1266/1999

nařízení (ES) č. 1267/1999

nařízení (ES) č. 268/1999

nařízení (ES) č. 555/2000

nařízení (ES) č. 2500/2001.

Zrušená nařízení a nařízení 2666/2000 se nadále vztahují na právní úkony a závazky provádějící rozpočty v letech před rokem 2007.

Pokud budou nutná zvláštní opatření pro usnadnění přechodu od systému založeného na nařízeních (ES) č. 3906/1989, (ES) č. 2760/1998, (ES) č. 1266/1999, (ES) č. 1267/1999, (ES) č. 1268/1999, (ES) č. 555/2000, (ES) č. 2666/2000 nebo (ES) č. 2500/2001 k systému zřízenému tímto nařízením, budou tato opatření přijata Komisí postupem podle článku 11 tohoto nařízení.

Článek 21 Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .

Použije se od 1. ledna 2007.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne

Za Radu

předseda/předsedkyně

PŘÍLOHA 1

např.:

- Albánie

- Bosna a Hercegovina

- Srbsko a Černá Hora

- bývalá jugoslávská republika Makedonie

PŘÍLOHA 2

např.:

- Chorvatsko

- Turecko

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area: Enlargement Activity: Pre-accession assistance |

TITLE OF ACTION: INSTRUMENT FOR PRE-ACCESSION (IPA) |

1. BUDGET LINES + HEADINGS (AS IN PDB 2005)

05 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘AGRICULTURE’

05 01 04 03 The SAPARD pre-accession Instrument – Expenditure on administrative management

05 05 SPECIAL ACCESSION PROGRAMME FOR AGRICULTURE AND RURAL DEVELOPMENT (SAPARD)

05 05 01 01 The SAPARD pre-accession Instrument

05 05 01 02 The SAPARD pre-accession Instrument – Completion of the SAPARD pre-accession assistance relating to eight applicant countries

05 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

05 49 04 03 The SAPARD Pre-accession Instrument – Expenditure on administrative management

06 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘ENERGY AND TRANSPORT’

06 01 04 09 Intelligent energy – Europe programme (2003 to 2006): external strand – Coopener - Expenditure on administrative management

06 04 CONVENTIONAL AND RENEWABLE ENERGIES

06 04 02 Intelligent energy – Europe programme (2003 to 2006): external strand – Coopener (in part)

07 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘ENVIRONMENT’

07 01 04 05 LIFE (European Financial Instrument for the Environment – 2000 to 2006 – Operations outside Community territory – Expenditure on administrative management (in part)

07 02 GLOBAL ENVIRONMENTAL AFFAIRS

07 02 02 LIFE (European Financial Instrument for the Environment – 2000 to 2006 – Operations outside Community territory (in part)

13 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘REGIONAL POLICY’

13 01 04 02 Instrument for structural policies for pre-accession (ISPA) – Expenditure on administrative management

13 05 PRE-ACCESSION INTERVENTIONS RELATED TO THE STRUCTURAL POLICIES

13 05 01 01 Instrument for structural policies for pre-accession

13 05 01 02 Instrument for structural policies for pre-accession – Closure of pre- accession assistance relating to eight applicant countries

13 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

13 49 04 02 Instrument for structural policies for pre-accession – Expenditure on administrative management

14 03 INTERNATIONAL ASPECTS OF TAXATION AND CUSTOMS

14 03 02 Customs co-operation and international assistance (Customs 2007) (in part)

19 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘EXTERNAL RELATIONS’

19 01 04 08 Assistance for the countries of the western Balkans – Expenditure on administrative management

19 01 04 11 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms – Expenditure on administrative management (partially)

19 04 EUROPEAN INITIATIVE FOR DEMOCRACY AND HUMAN RIGHTS (EIDHR)

19 04 02 Support for the victims of human rights’ abuses (partially)

19 04 03 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms (partially)

19 04 04 Support for the activities of international criminal tribunals and the International Criminal Court (partially)

19 07 RELATIONS WITH THE WESTERN BALKANS

19 07 01 Assistance for the countries of the western Balkans

19 07 02 Assistance to Serbia and Montenegro

19 07 03 Aid for the reconstruction of Kosovo

19 07 04 Interim civilian administrations

19 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

19 49 04 07 Assistance for the countries of the western Balkans – Expenditure on administrative management

19 49 04 10 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms – Expenditure on administrative management (partially)

22 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE ON POLICY AREA ‘ENLARGEMENT’

22 01 04 01 Pre-accession assistance for countries of central and eastern Europe – Expenditure on administrative management

22 01 04 02 Pre-accession strategy for Turkey – Expenditure on administrative management

22 01 04 03 Phasing-out of pre-accession assistance for new Member States – Expenditure on administrative management

22 01 04 05 Technical Assistance Information Exchange Office (TAIEX) actions in the framework of the pre-accession instruments – Expenditure on administrative management

22 02 PRE-ACCESSION ASSISTANCE INSTRUMENTS

22 02 01 Pre-accession assistance for countries of central and eastern Europe

22 02 02 Cross-border co-operation for central and eastern Europe

22 02 03 Completion of the Phare pre-accession assistance

22 02 04 01 Pre-accession assistance for Turkey

22 02 04 02 Completion of the former co-operation with Turkey

22 02 05 Pre-accession assistance for Malta and Cyprus

22 02 06 Technical Assistance Information Exchange Office (TAIEX) actions in the framework of the pre-accession instruments

22 02 07 Impact of enlargement in EU border regions – Preparatory actions

22 02 08 Subsidy for organising traineeships for young diplomats from the applicant countries

22 02 09 Pilot project on demining activities in Cyprus

22 02 10 Pre-accession multi-country horizontal programmes

22 04 INFORMATION AND COMMUNICATION STRATEGY

22 04 01 Prince - Information and communication strategy

22 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

22 49 04 01 Pre-accession assistance for countries of central and eastern Europe – Expenditure on administrative management

22 49 04 02 Pre-accession assistance for Turkey – Expenditure on administrative management

22 49 04 03 Pre-accession strategy for Malta and Cyprus – Expenditure on administrative management

In addition, under title 4 (Employment and social affairs), a new chapter will have to be created to host the Human Resources Development Component of the IPA, with a corresponding “support administrative expenditure” item in the article 04 01 04 XX.

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): € million for commitment

€ 14 653 million euros

2.2. Period of application:

2007-2013

(start and expiry years)

2.3. Overall multi-annual estimate of expenditure: (current prices)

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

€ million

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 *and following | Total |

Commitments | 1.426 | 1.631 | 1.734 | 1.977 | 2.294 | 2.441 | 2.564 | 14.067 |

Payments | 285 | 754 | 1.264 | 1.690 | 1.898 | 2.116 | 6.060 | 14.067 |

(b1) Technical and administrative assistance: of which staff (see point 6.1.2)

Commitments | 28 | 31 | 34 | 39 | 47 | 52 | 55 | 286 |

Payments | 28 | 31 | 34 | 39 | 47 | 52 | 55 | 286 |

(b2) Technical and administrative assistance: of which support expenditure (see point 6.1.2)

Commitments | 32 | 37 | 38 | 43 | 48 | 50 | 52 | 300 |

Payments | 32 | 37 | 38 | 43 | 48 | 50 | 52 | 300 |

Subtotal a+b |

Commitments | 1.486 | 1.699 | 1.806 | 2.059 | 2.389 | 2.543 | 2.671 | 14.653 |

Payments | 345 | 822 | 1.336 | 1.772 | 1.993 | 2.218 | 6.167 | 14.653 |

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)

Commitments/ payments | 65 | 76 | 82 | 95 | 113 | 122 | 130 | 683 |

TOTAL a+b2+c |

Commitments | 1.523 | 1.744 | 1.854 | 2.115 | 2.455 | 2.613 | 2.746 | 15.050 |

Payments | 382 | 867 | 1.384 | 1.828 | 2.059 | 2.288 | 6.242 | 15.050 |

* following years only applies to payment appropriations

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

Proposal is compatible with the 2007-2013 financial programming of heading 4, as set out in the Communication from the Commission “Building our common Future: Policy challenges and Budgetary means of the Enlarged Union 2007-2013” – COM (2004) 101 of 10 February 2004.

2.5. Financial impact on revenue:

Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

3. BUDGET CHARACTERISTICS

Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions form applicant countries | Heading in financial perspective |

Non comp | Diff | YES | NO | NO | 4 |

4. LEGAL BASIS

Article 181a of the Treaty

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The Instrument is intended to facilitate the entry into the Union of those countries deemed to be candidates or potential candidates for membership. This covers Turkey and the countries of the Western Balkans.

The intention is that future candidate countries should be treated broadly the same as past candidate countries. As the countries of the Western Balkans become candidate countries, it is proposed that they will receive per capita per year about the level of assistance established in the financial perspective 2000-2006, under heading 7, for the 10 candidate countries in central and eastern Europe. For Turkey, taking into account the size and absorption capacity of the country, it is proposed that there will be a gradual increase in assistance over the period 2007-2013, towards this level. After the accession of 8 of the central and eastern European candidate countries in 2004, assistance to the remaining countries, Bulgaria and Romania, was increased by 20%, 30% and 40% over the years 2004-2006, in the run up to their planned accession in 2007. Such an enhanced level of funding is not proposed under IPA.

The Instrument will focus on two main priorities:

- helping countries to fulfil the political, economic and acquis-related criteria for membership (the Accession Criteria) and to build up administrative and judicial capacity

- helping countries prepare for EU Structural, Cohesion and Rural Development Funds (EU Funds) after accession (both by preparing the necessary structures and systems and by financing projects)

To do this, the Instrument will have five Components:

- Transition Assistance and Institution Building (both “soft”, in terms of know-how, and “hard”, in terms of physical investment) to help countries meet the Accession Criteria and improve their administrative and judicial capacity

- Regional and Cross-Border Co-operation

- Regional Development (to help prepare for Structural Funds ERDF programmes - and Cohesion Funds)

- Human Resources Development (to help prepare for Structural Funds ESF programmes)

- Rural Development (to help prepare for Agriculture and Rural Development).

There will be a clear differentiation within the Instrument between assistance to potential candidates (or “pre-candidates”), listed in Annex I of the Regulation, and to recognised candidate countries, listed in Annex II of the Regulation.

For pre-candidate countries, the assistance will consist of institution building, in particular to strengthen the Copenhagen political criteria, enhance administrative and judicial capacity and selectively promote some alignment with the acquis in areas of mutual advantage. This will be complemented by regional and cross-border co-operation, investment to promote economic and social development and other transition measures to foster stabilisation and reconciliation throughout the Western Balkans. The pre-candidate countries will, therefore, benefit only from the Transition and Institution Building Component and the Regional and Cross-border Co-operation Components of the Instrument. They will, therefore, receive a level of funding less than that proposed for candidate countries.

For the candidate countries, the full pre-accession package will apply. The institution building effort will, therefore, focus on full rather than selective alignment with the acquis, and these countries will also benefit from the other three components of the Instrument designed to help prepare candidate countries for EU Funds after accession.

The assistance to pre-candidate countries will also be designed to bring them step by step, within a coherent framework, closer to candidate country status, and ultimately membership.

Decisions on when pre-candidate countries will become candidate countries and when candidate countries will join the Union are for the European Council and this Regulation will respond to the implications of those decisions.

The objectives of this Instrument will also embrace the objectives for sustainable development outlined in COM (2004) 101final.

Specific objectives to target specific sectoral objectives for preparation for accession will be fixed for each Component.

The development and consolidation of democracy and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms constitute key objectives of the European Union’s external policies. Within the framework of the present Regulation and its geographical scope, the European Community will contribute to the implementation of operations advancing respect for human rights and fundamental freedoms, promoting and strengthening democratic processes, [including where appropriate through election observation and assistance,] and developing and consolidating the rule of law and good governance.

5.1.2 and 5.1.3 Ex post and ex ante evaluation

The Commission carried out in the second half of 2003 an extensive high-level review of the whole range of European Community external instruments, in the context of the preparation of its proposals for the new financial perspectives. The Commission established the “Peace Group” which was tasked with leading the identification of the future priorities for external relations and the instruments needed to serve those priorities. This Group functioned at both the level of the external relations Commissioners and the services. It met regularly between April and December 2003 and developed the principles, which were set out in the Communication “Building our Common Future, Policy Challenges and Budgetary Means of the Enlarged Union 2007-2013”[25]. The need to align objectives and instruments more closely to European Union values and interests was identified as being fundamentally important.

In particular, the “Peace Group” underlined that the European Union’s values, reflected by its democratic tradition, social model and integration experience, include human dignity, the rule of law, human rights, solidarity, equality between the sexes, adherence to the multilateral system of the United Nations and support, within the multilateral economic system, for regionalism as a force for development and stability. It emphasised that its interests drive the European Union to promote stable international growth founded on sustainable development. In this way it guarantees itself increasing outlets and quality jobs on competitive, open and regulated markets. Finally, the “Peace Group” recommended that the European Union promotes its values and interests by operating simultaneously as a continental power, and as a global economic and political player.

As far as external community instruments are concerned, the “Peace Group” recognised that the European Union's co-operation and assistance policy is the result of 50 years of successive sedimentation, which results in a multiplication of assistance instruments and a fragmentation of aid management both in terms of programming and implementation functions (even if recent policy and structural reforms have helped to improve coherence and consistency of the European Union's co-operation and assistance policy).

The “Peace Group” put forward that the European Union’s framework for external assistance should be rationalised and simplified by a reduction in the number of legal bases, the number of budget lines, and the number of programmes. More precisely, it recommended that:

- the complex structure of existing aid programs (EDF, ALA, MEDA, TACIS, CARDS, etc…) covering a wide range of interventions (peacekeeping and post-crisis operations; rehabilitation; economic reforms; projects; human rights programs; budgetary support) should be significantly streamlined;

- European Community and Member States policies and implementation should be harmonised.

Furthermore, the “Peace Group” underlined the following points:

- Large geographic programmes based on the principles of ownership and partnership with partner countries and regions and thematic programmes allowing for policy initiatives by the Community should be maintained;

- Strategy papers, subject to regular reviews, are the right tool to ensure overall policy coherence and to respect external policy objectives in the different areas as well as in the external aspects of internal policies;

- Resources should be allocated to partner countries according to expected and measured performances and strategy papers process, backed up by stronger analytical capabilities, should confront goals and achievements;

- Performance-based allocations do not mean increased conditionality in the traditional sense and the issue of political conditionality should be approached cautiously, on the basis of lessons drawn from experience;

- Though this is not necessarily a solution in each and every case, such concerns for results, namely the political and economic reforms in the partner countries, leads the Commission to suggest, where possible, moving further financial and technical assistance from projects towards sector programmes, budget support and macro-economic financial assistance which facilitate both the absorption by the partner country since its own budgetary procedures are used, and donors’ co-ordination as well as quick disbursement subject to compliance though.

The current proposal also takes account of the vast literature of work on development, the practice of other international and bi-lateral donors, as well as of the principles and objectives of the reform of the management of external assistance launched by the Commission in May 2000.

In addition, the inter service group which prepared this legislative proposal looked in detail at the lessons that could be learned from past pre-accession assistance, and this work is also reflected in the proposal.

5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements

There will be two principal types of actions – one focusing on assistance to pre-candidate countries, to continue the work started under CARDS and to help prepare them for candidate country status and one focusing on candidate countries, to help prepare them for membership of the Union.

The detailed planning of these actions will fall within a Reinforced Pre-accession Strategic Approach. This will start with the system of European Partnerships and Annual Reports, introduced for pre-candidate countries, and of Accession Partnerships and Regular Reports, in place for candidate countries. From these a multi-annual framework, to be reviewed annually, with an allocation of funds by Component and by country will be prepared. These allocations will be made on the basis of certain criteria, whilst providing for flexibility to adapt to the specific pre-accession needs of the individual countries.

As set out in the thematic strategy, measures receiving Community support in pursuit of the present Regulation’s objectives in the field of promoting democratisation and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms shall include

- pertinent global, regional and country projects and programmes of local and EU non-governmental and civil society based organisations,

- co-operation with international organisations in the field of democratisation and human rights.

Until beneficiary countries are able to participate in the Community Programme ‘Erasmus’, under Article 5.3 of the Regulation, this Instrument will continue to provide access for those countries to the TEMPUS Plus programme.

5.3. Methods of implementation

Implementation (From Centralised to Decentralised Management)

- Experience has shown that it is vital, for the broad approach needed for pre-accession aid, to have available the whole range of implementation methods (from centralised to full decentralisation of financial management to the beneficiary countries, as well as joint management with international organisations) offered by the Financial Regulation. This approach will, therefore, be maintained in this Instrument. The Regulation also leaves open the possibility for programme implementation under indirect centralised management arrangements by national public sector bodies or bodies governed by private law with a public service mission, or by an executive agency.

- It is likely that different modalities will apply for different Components of this Instrument, with full decentralisation as the ultimate objective. Moreover the speed at which beneficiary countries are able to move down the road of decentralisation is also likely to vary from Component to Component. An appropriate mix of centralised and decentralised management structures will need to be put in place, taking into account the quality of the management and control systems of beneficiary countries, in line with the requirements of the Financial Regulation.

- It is, nonetheless, important that the highest level of decentralisation possible for the individual beneficiary country concerned should be pursued as soon as feasible, without delaying the flow of assistance. A start on the process of moving to partially decentralised management will, therefore, be made at the earliest possible point, starting with pre-candidate countries. For Components where the only realistic approach is to proceed to full decentralisation from the start of programme implementation, preparation for the implementation of a limited number of key measures could facilitate an early start of programme implementation.

- In addition, there is, at present, a large European Agency for Reconstruction in the Western Balkans. The Commission will reflect on how best to handle these ongoing tasks within the IPA, bearing in mind the political and technical complexities of the EU’s operations in the Western Balkans.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period) (current prices)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million)

Number of permanent posts | Number of temporary posts |

Officials or temporary staff | A B C | HQ: 275 Del.: 84 | 359 |

Other human resources | HQ : END: AUX: INT: Ex BA-lines : ATA: Delegations : Ex BA-lines | 15 18 7 69 418 |

Total | 886 |

7.2. Overall financial impact of human resources (2004 prices)

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Temporary staff | 29,700,000 16,309,272 | 275 x € 108,000 84 x € 194,158 |

HQ: END AUX INT Ex BA-lines: ATA Delegations: ExBA-lines: ALAT / AL | 668,160 1,021,680 441,630 3,977,574 31,972,820 | 15 x € 44,544 18 x € 56,760 7x € 63,096 69 x € 57,646 418 x € 76,490 |

Total | 84,091,136 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action (2004 prices)

Amount € | Method of calculation |

Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees (ex-PHARE), UPI Committees A07032 – Non-compulsory committees A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 600,000 100,000 500,000 50,000 50,000 | 4 Committees meeting 5 times a year at € 25,000 per meeting |

Information systems (A-5001/A-4300) | 200,000 |

Other expenditure – Part A (specify) |

Total | 1,500,000 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

(2004 prices)

I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | € 85,591,136 7 years € 599,137958 |

Human and adminstrative resource needs will be covered from within the allocation made to the DG managing the activities under the annual allocation procedure.

The allocation of posts will depend on the one hand on the internal organisation of the next Commission, and on the other hand on a possible reallocation of posts between the services, following the new financial perspectives.

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

Art. 27 (4) of the Financial Regulation obliges the Commission to undertake both ex ante and ex post evaluations, to be applied to all programmes and activities which entail significant spending. Evaluation results are to be disseminated to spending, legislative and budgetary authorities. Due to the fact that the obligation is already in place, the Regulation itself does not mention either monitoring or evaluation.

Provisions will be made within Framework Agreements to ensure the beneficiary countries make the necessary arrangements to enable independent monitoring and evaluation. In outline, the system is envisaged as follows:

- Project implementation will be monitored through the Joint Monitoring Committee (JMC). This includes the NAO, the NAC and the Commission services. The JMC will meet at least once a year to review all IPA-funded programmes in order to assess their progress towards meeting the objectives set out in the Financing Agreements and the Accession/European Partnership. The JMC may recommend a change of priorities and/or reallocation of IPA funds.

- The JMC will be assisted by Sectoral Monitoring Sub-Committees (SMSC) for each component and sector, which will include all relevant institutions and partners involved, including the Commission Services, in accordance with the specific monitoring arrangements that will be established for each component. The SMSC, inter alia, will, review in detail the progress made towards achieving the objectives set out in its relevant programme and will report to the JMC on all IPA financed actions in its component or sector.

- The Commission services shall ensure that an ex-post evaluation is carried out after completion of the programme.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

In application of current rules and in view of the vast scope of the activities foreseen, an evaluation system covering the different levels of intervention and types of instruments has been set up.

Notably, the financial regulation, as well as the internal control standards, calls for regular evaluation of all (sizable) activities. This is translated into the evaluation of single operations (e.g. development projects), of programmes (e.g. national programmes) and policy sectors or themes (e.g. transport or gender issues). Evaluations of are also necessary and ongoing of wider legal obligations such as the 3 Cs (Coherence, Complementarity, Coordination).

As set out above, project implementation will be monitored through the Joint Monitoring Committee (JMC) in each beneficiary country, assisted by Sectoral Monitoring Sub-Committees (SMSC) for each component and sector. Each Component will have its own specific evaluation scheme. For Institution Building, there is an ongoing scheme of Interim Evaluation, and these interim evaluations, prepared by independent evaluators, are reviewed by the JMC. This Interim Evaluation scheme generates over 130 individual country, sectoral and thematic reports a year. Thematic reports covering such issues as nuclear issues, civil society, public administration, justice and home affairs, national aid coordination, twinning, SMEs, and statistics have been prepared.

These works will be complemented by relevant works on databases, meta-analyses, methodology and training.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

The protection of the Community’s financial interests and the fight against fraud and irregularities form an integral part of this Regulation.

Administrative monitoring of contracts and payments will be the responsibility of the EC Delegations in beneficiary countries.

Each of the operations financed under this regulation will be supervised at all stages in the project cycle through the delegations. Supervision will take account of contractual obligations as well as of the principles of cost/benefit analysis and sound financial management.

For Cross Border co-operation programmes operating under shared management the Member State where the joint managing authority is located is responsible for ensuring sound financial management and the legality and regularity of the transactions.

Moreover, any agreement or contract concluded pursuant to this Regulation shall expressly provide for monitoring of spending authorised under the projects/programmes and the proper implementation of activities as well as financial control by the Commission, including the European Anti-Fraud Office (OLAF), and audits by the Court of Auditors, if necessary on the spot. They shall authorise the Commission (OLAF) to carry out on-the-spot checks and inspections in accordance with Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 of 11 November 1996 concerning on-the-spot checks and inspections carried out by the Commission in order to protect the European Communities’ financial interests against fraud and irregularities.

Particular attention will be paid to the nature of expenditure (eligibility of expenditure), to respect for budgets (actual expenditure) and to verify supporting information and relevant documentation (evidence of expenditure).

In practise, this would mean that framework agreements would contain provisions making reference notably to the following:

- Definitions of the notions of irregularity, fraud, active and passive corruption and conflict of interest;

- Measures in the filed of financial control by the contracting authority, the Commission and the Court of Auditors;

- The possibility for OLAF to conduct on-the-spot checks equivalent to the ones foreseen by Regulation (EC) 2185/96

- The obligation of the contracting authority of the third country to take preventive measures in the field of corruption

- The procedure for the communication of cases of suspected fraud and irregularities to the Commission;

- The procedures for the clearance of accounts in the case of decentralised management

- The application of administrative and financial sanctions (including the exclusion of non-reliable candidates and tenderers)

- Enforceability of Commission decisions in the area of recovery in case of centralised management.

[1] Úř. věst. C […], […], s. […].

[2] Úř. věst. C […], […], s. […].

[3] Zasedání Evropské rady v Santa Maria da Feira ve dnech 19. a 20. června 2000; závěry předsednictva, č. 66-67.

[4] Zasedání Evropské rady v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003; závěry předsednictva, 11638/03, č. 40.

[5] Usnesení Evropského parlamentu o zasedání Evropské rady v Soluni ve dnech 19. a 20. června, protokol ze dne 3. 7. 2003 – prozatímní vydání; P5_TA (2003) 0320; č. 34.

[6] Zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 17. a 18. června 2004, závěry předsednictva, 10679/04, č. 31.

[7] Úř. věst. L 375, 23.12.1989, s. 11. Nařízení naposledy změněné nařízením (ES) č. 769/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 1).

[8] Úř. věst. L 345, 19.12.1998, s. 49. Nařízení naposledy změněné nařízením (ES) č. 1822/2003 (Úř. věst. L 267, 17.10.2003, s. 9).

[9] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 68.

[10] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 73. Nařízení naposledy změněné nařízením (ES) č. 769/2004.

[11] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 87. Nařízení naposledy změněné nařízením (ES) č. 769/2004.

[12] Úř. věst. L 68, 16.3.2000, s. 3. Nařízení naposledy změněné nařízením (ES) č. 769/2004.

[13] Úř. věst. L 306, 7.12.2000, s. 1. Nařízení naposledy změněné nařízením (ES) č. 2415/2001 (Úř. věst. L 327, 12.12.2001, s. 3).

[14] Úř. věst. L 342, 27.12.2001, s. 1. Nařízení naposledy změněné nařízením (ES) č. 769/2004.

[15] Úř. věst. L 248 ze dne 16.9. 2002, s. 1.

[16] Úř. věst. L 213, 13.8.1999, s. 1.

[17] Úř. věst. L 130, 25.5.1994, s. 1.

[18] Úř. věst. L 213, 13.8.1999, s. 5.

[19] Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80.

[20] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

[21] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1.

[22] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1.

[23] Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1.

[24] Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103.

[25] COM(2004) 101 du 10 février 2004.