CS Úřední věstník Evropské unie C 345/19

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2011/C 345/07

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„SER KORYCIŃSKI SWOJSKI“

č. ES: PL-PGI-0005-0835-18.10.2010

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Název:

„Ser koryciński swojski“

2. Členský stát nebo třetí země:

Polsko

3. Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1 Druh produktu:

Třída 1.3 Sýry

3.2 Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodu 1:

„Ser koryciński swojski“ je zrající sýr, vyráběný ze syrového plnotučného kravského mléka s přidáním syřidla a kuchyňské soli. Lze přidávat i koření a bylinky.

„Ser koryciński swojski“ má tvar zploštělé koule (geoidu) s elipsovitým průřezem, průměrem až 30 cm (podle velikosti cedníku použitého k výrobě a množství sýrové hmoty vložené do cedníku), hmotností od 2,5 kg do 5 kg (podle použitého cedníku a délky zrání).

„Ser koryciński swojski“ má početná drobná oka různé velikosti a tvaru. Povrch sýra je vroubkovaný.

Pod názvem „ser koryciński swojski“ se prodává sýr s trojí dobou zrání:

„Ser koryciński swojski“ – świeży (čerstvý) – zrání sýra 2 až 4 dny.

„Ser koryciński swojski“ – leżakowany (proleželý) – zrání sýra 5 až 14 dnů.

„Ser koryciński swojski“ – dojrzały (zralý) – zrání sýra více než 14 dnů.

Délka zrání nemá vliv na specifické vlastnosti sýra „Ser koryciński swojski“, jež jsou uvedeny v bodě 5.2 jednotného dokumentu.

Popis sýra „Ser koryciński swojski“ podle délky zrání Skupina vlastností nebo složek Vlastnost nebo složka „Ser koryciński swojski“ – świeży „Ser koryciński swojski“ – leżakowany „Ser koryciński swojski“ – dojrzały Barva Vnější barva krémová slámově nažloutlá nažloutlá nebo žlutá Vnitřní barva krémová krémově slámová slámově nažloutlá Konzistence Vnější konzistence sýr má stejnou vnější i vnitřní konzistenci sýr je na povrchu mírně tvrdý a uvnitř měkký jemná žlutá kůra s bělavým povlakem na povrchu sýra Vnitřní konzistence vlhký, velmi elastický sýr s rovnoměrně rozmístěnými dírkami (cca 1 mm) uvnitř vlhký, elastický, se stejně velkými a rovnoměrně rozmístěnými dírkami (cca 2 mm) navlhlý, elastický, se stejně velkými a rovnoměrně rozmístěnými dírkami Organoleptické vlastnosti Chuť převažuje jemná a smetanová chuť, typická je gumovitost sýra a skřípavý zvuk při kousání sýra lehce slaná, s výrazným ořechovým podtónem výrazně suchý sýr, více slaný zejména na vnější vrstvě; blíže ke středu slanosti ubývá, chuť mírně ořechová Aroma dominuje aroma čerstvého másla lehké aroma sušeného sýra aroma sušeného sýra Chemické a fyzikální vlastnosti Voda ≤ 53 % ≤ 48 % ≤ 43 % Tuk ≥ 20 % ≥ 22 % ≥ 30 %

3.3 Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

— Základní suroviny – kravské mléko, syřidlo, kuchyňská sůl – cca 3 g na 10 l mléka, sůl k potírání vytvarovaného sýra.

— Fakultativní suroviny – sušené koření a bylinky: pepř, chili, bazalka, kopr, petržel, libeček, máta, černucha, česnek medvědí, kmín, paprika, majoránka, dobromysl, čubrica, sušené houby.

— Čerstvé koření a bylinky: česnek, paprika, olivy; čerstvé bylinky: kopr, pažitka, bazalka, máta, majoránka.

K výrobě se používá syrové a plnotučné mléko. Nepřípustná je jakékoliv fyzická a chemická úprava s výjimkou odfiltrování makroskopických nečistot a chlazení na okolní teplotu za účelem konzervace. Výroba sýra musí být zahájena nejpozději pět hodin po nadojení.

Použitím různých koření se nemění vlastnosti sýra „Ser koryciński swojski“, nýbrž se mu pouze dodává aroma.

3.4 Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

Mléko používané k výrobě sýra „Ser koryciński swojski“ pochází od krav, jež se pasou na pastvinách nejméně 150 dní v roce. Krmení skotu probíhá tradičním způsobem – jeho základem je v zimním období luční seno, jadrná krmiva z obilí (oves, žito, pšenice, obilné směsi) nebo senáž.

3.5 Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

— Zahřívání mléka a přidání syřidla a soli

— Srážení mléka

— Oddělení syrovátky

— Odkapávání syrovátky

— Tvarování

— Potírání solí

— Zrání

3.6 Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

—

3.7 Zvláštní pravidla pro označování:

Každý výrobce sýru „Ser koryciński swojski“ je povinen používat na svých etiketách společné logo výrobku „Ser koryciński swojski“. jež bude distribuovat sdružení výrobců tohoto sýra Zrzeszenie Producentów Sera Korycińskiego.

Pravidla distribuce loga nijak nediskriminují výrobce, kteří nejsou členy sdružení.

4. Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

„Ser koryciński swojski“ se vyrábí na území obcí Korycin, Suchowola a Janów v Podleském vojvodství, okres Sokółka.

5. Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1 Specifičnost zeměpisné oblasti:

5.1.1 Přírodní faktory

Zeměpisná oblast, v níž se „Ser koryciński swojski“ vyrábí, se nachází v mezoregionu Białostocké vysočiny (Wysoczyzna Białostocka), jenž je součástí makroregionu Severopodleské nížiny (Nizina Północnopodlaska). Jedná se o území s morénovými jezery, jež se vyznačuje bažinatými nížinami uprostřed rozsáhlých plošin. Různorodá krajina vznikla v důsledku opakované ledovcové činnosti. Severopodleskou nížinu tvoří několik menších celků: doliny, kotliny, roviny i vysočiny včetně Białostocké vysočiny. Vysočiny mají morénový původ a jsou morfologicky nejrozmanitější. Krajinný reliéf zde má nejčastěji formu erodovaných morénových pahorků a kamů, jejichž výška místy přesahuje 200 m. n.m.

Podnebí na území této nížiny získává směrem na východ výrazně kontinentální charakter (zatímco na západě Polska převažuje vliv mořského podnebí). Oblast produkce sýra „Ser koryciński swojski“ leží v jižní části severovýchodního Polska, jež se po horských oblastech považuje za nejchladnější region země. Panují zde dlouhé zimy (průměrně cca 110 dní), jež se vyznačují nejnižšími teplotami v zemi – průměrná teplota vzduchu v lednu se pohybuje mezi – 5 a – 6 °C (průměrná lednová teplota ve Varšavě činí přibližně – 3,5 °C) – a značně dlouho ležící sněhovou pokrývkou. Léto trvá přibližně 90 dní a je dost teplé: průměrná teplota v červenci dosahuje přibližně 18 °C. Přechodná období jsou kratší než v centrální části země. Roční průměrné srážky dosahují cca 650 mm. Srážky se vyskytují převážně od dubna do září. Časové rozložení srážek v čase je výhodné, jelikož na vegetační období připadá 70 % jejich celkového úhrnu, což příznivě působí na kvalitu luk a pastvin. Rovněž četnost srážek ve vegetačním období je uspokojivá – činí přibližně 94 dní. Vegetační období je krátké. Začíná na konci první dubnové dekády a končí v posledních říjnových dnech. Trvá tedy přibližně 200 dní.

5.1.2 Historické faktory a lidské dovednosti

Pro oblast produkce sýra „Ser koryciński swojski“ je charakteristická absence těžkého průmyslu. Místní průmyslové podniky náleží k zemědělsko-potravinářskému odvětví a zabývají se zejména zpracováním mléka. Většinu území tvoří zemědělské nebo lesní plochy. Zemědělská půda, kterou téměř v úplnosti obhospodařují jednotlivé zemědělské podniky, zabírá podstatnou část oblasti. Jedná se většinou o zemědělskou plochu s nízkým výrobním potenciálem a nízkým stupněm zalesnění.

Podleské vojvodství, jehož součástí je i oblast vymezená v bodě 4, je region zaměřený na produkci mléka a mléčných výrobků, o čemž svědčí největší podíl travních porostů v Polsku (35,4 % pěstitelské plochy). Z toho tvoří 13 % pastviny a 22,4 % louky. Vojvodství je na druhém místě v zemi, pokud jde o počet kusů skotu. Tento region dodává na trh každý třetí vyrobený litr mléka v Polsku a každou pátou kostku másla. Producenti mléka z Podleského vojvodství vyrobí v průměru 33,3 tuny mléka (celostátní průměr přitom činí 16,2 tuny) a podíl regionu na celostátní produkci se systematicky zvyšuje.

Skutečnost, že se tento region tradičně zaměřuje na výrobu mléka a mléčných výrobků, se odvíjí od nízké úrovně industrializace v minulosti a neustále nízké míry investic, vysoké nezaměstnanosti a nízkých příjmů obyvatelstva. V minulosti se prodávalo hlavně syrové mléko, ale v mnoha zemědělských podnicích se vyrábělo také máslo a „Ser koryciński swojski“, a to jak pro vlastní potřebu, tak na prodej. Výroba sýra především umožňovala využít mléko vyrobené v podniku. Dalším jejím možným účelem bylo zpestření stravy. Specifické dovednosti výrobců sýra „Ser koryciński swojski“ spočívají především v tom, že k produkci tohoto sýra používají nepasterizované mléko a že výrobek na základě svých znalostí a zkušeností během zrání v určitých intervalech obracejí.

5.2 Specifičnost produktu:

„Ser koryciński swojski“ se vyznačuje specifickým tvarem souvisejícím s cedníky, v nichž je vyráběn. Díky těmto nádobám získává „Ser koryciński swojski“ svůj charakteristický vroubkovaný povrch. Vyrábí se z plnotučného nepasterizovaného mléka, jež mu dodává charakteristické aroma čerstvého mléka. Sýr je vlhký a elastický, s početnými a rovnoměrně rozmístěnými drobnými oky.

5.3 Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Souvislost sýra „Ser koryciński swojski“ s regionem se opírá o specifické vlastnosti popsané v bodě 5.2 a o jeho pověst.

Specifické vlastnosti sýra „Ser koryciński swojski“ se utvářely po mnoho let jeho výroby. Znalosti o způsobu výroby a související praktické dovednosti se předávaly z generace na generaci, jelikož učebnice mlékárenských technologií a produkce způsob výroby tohoto produktu, jenž je úzce spjat se zeměpisnou oblastí vymezenou v bodě 4, nepopisují. Tento výrobek se těší velkému věhlasu, o čemž svědčí počet článků v tisku, zmínek na internetu a obdržených cen. „Ser koryciński swojski“ se prodává v renomovaných obchodech za cenu i o 50 % vyšší, než je cena jiných sýrů, k jejichž výrobě se používá syřidlo. „Ser koryciński swojski“ se prostřednictvím internetu prodává za úplně stejnou jako sýr „oscypek“ s chráněným označením původu.

V roce 2004 získal „Ser koryciński swojski“ na poznaňském veletrhu Polarga Farm 1. cenu a titul Smak roku (Chuť roku), dále pak cenu Perła (Perla) v soutěži Nasze Kulinarne Dziedzictwo (Naše kulinářské dědictví) a titul Podlaska Marka Roku (Podleská značka roku) v kategorii Smak (Chuť). Od roku 2004 se každoročně na podzim pořádá Święto sera korycińskiego (Svátek korycinského sýra). V roce 2005 byl „Ser koryciński swojski“ zapsán na seznam tradičních výrobků Lista Produktów Tradycyjnych, který vede ministr zemědělství a rozvoje venkova.

„Ser koryciński swojski“ je stále známější a vyhledávanější zejména v severním a středním Polsku. Každý rok je také propagován na varšavských slavnostech Podlasie w stolicy (Podlesí v hlavním městě).

Zmínky o uznání a popularitě sýra „Ser koryciński swojski“ se pravidelně objevují v regionálním a celostátním tisku: Gazeta Wyborcza Białystok 4.–5. června 2005 – Podlasie w stolicy, Kurier Poranny 4. července 2005 – Tłoczno i smacznie, Gazeta Współczesna 12. září 2005 – Zrób sobie swojski ser, Gazeta Współczesna 29. září 2005 – Święto sera po raz drugi, Gazeta Współczesna 4. října 2005 – Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak … Swojskiego sera smak, Gazeta współczesna 29. listopadu 2005 – Projekt dla sera, Gazeta Współczesna 24. září 2007 – Magia Smaku, Gazeta Współczesna 25. září 2007 – Pierwsza przydomowa serowarnia, Gazeta Współczesna 23. října 2007 – Sery to jest przyszłość, Kurier Poranny 17. října 2007 – Niektórzy wracają, Kurier Poranny 19. ledna 2008 – Dobra marka. To jest to!, Gazeta Współczesna 17. března 2008 – Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej, GWAGRO 19. května 2008 – Danie warte„Perły“, Gazeta współczesna 11. června 2008 – Podlasie w stolicy, Gazeta Współczesna 19. června 2008 – Serowarnia po polsku, Gazeta Wyborcza Duży Format 16. února 2009 – Bambus w szynce, Gazeta Współczesna 17. března 2009 – To były smaki, Gazeta wyborcza Białystok 15. května 2009 – Wspólna dla wszystkich jest kaczka – mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni, Gazeta Współczesna 9. června 2009 – Dobre smaki można promować, Gazeta Współczesna 16. června 2009Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy. V internetovém vyhledávači se výraz „ser koryciński“ objevuje na 10 stranách a „Ser koryciński swojski“ má rovněž své heslo v otevřené encyklopedii Wikipedie.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

(1) Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.