Pokud jde o operace EFSI, jež řídí EIF v rámci nástroje SMEW, vznikla Unii v roce 2016 povinnost uhradit EIF správní poplatky ve výši 0,945 milionu EUR, a to do 30. června 2017. Dále byl ve prospěch EIF v rámci nástroje SMEW uhrazen v roce 2016 z vyhrazené rozpočtové položky zahajovací příspěvek ve výši 5 milionů EUR.

Podle článku 12 nařízení o EFSI představuje záruční fond likvidní rezervu, z níž je EIB vyplacena v případě čerpání záruky EU. V souladu s dohodou mezi EU a EIB o EFSI hradí tento záruční fond čerpání záruky v případě, že výše čerpání překračuje výši prostředků, jež má EIB k dispozici na účtu EFSI. Tento účet, jejž EIB spravuje, byl zřízen pro účely výběru příjmů EU, jež plynou z operací fondu EFSI pod zárukou EU, a připisování zpětně získaných částek, s tím, že do výše zůstatku jsou z něj hrazeny případy čerpání záruky EU.

Záruka EU (do výše 16 miliard EUR) pokrývá finanční a investiční operace, které schválí EIB v rámci nástroje pro infrastrukturu a inovace („nástroj IIW“) a které schválí EIF v rámci nástroje pro malé a střední podniky („nástroj SMEW“). Část operací EFSI je kryta zárukou EU, část (v objemu nejméně 5 miliard EUR) probíhá na vlastní riziko skupiny EIB.

V roce 2016 provedla Komise interní hodnocení fondu EFSI, a to v souvislosti s legislativním návrhem, jejž přijala dne 14. září 2016 („návrh EFSI 2.0“) a jehož předmětem je navýšení objemu fondu a úprava cílové sazby na základě zjištění z uvedeného hodnocení.

Ustanovení čl. 16 odst. 6 nařízení o EFSI stanoví, že Komise je povinna každoročně do 31. května předkládat Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru výroční zprávu o řízení záručního fondu EFSI (dále také „záruční fond“) v předchozím kalendářním roce, včetně posouzení adekvátnosti cílové částky, objemu záručního fondu a nutnosti jeho doplnění. Výroční zpráva musí zahrnovat informace o finanční situaci záručního fondu na konci předchozího kalendářního roku, finančních tocích během předchozího kalendářního roku, jakož i o významných transakcích a veškeré příslušné informace týkající se finančních účtů. Zpráva musí rovněž obsahovat informace o finančním řízení, výsledcích a riziku fondu ke konci předchozího kalendářního roku.

V roce 2016 byly na doplňování záručního fondu přiděleny rozpočtové prostředky v objemu 2 100 milionů EUR. Stalo se tak v souladu s rozhodnutím Komise C(2016) 311 o financování fondu.

Do záručního fondu bylo během roku efektivně vyplaceno celkem 1 018 milionů EUR. Většina této sumy byla uhrazena z prostředků na platby v souhrnném rozpočtu EU, 6,3 milionu EUR pak bylo převedeno z účtu EFSI (jakožto účelově vázaný příjem).

4.Řízení záručního fondu v roce 2016

4.1.Finanční řízení

Likvidní aktiva fondu jsou investována v souladu s rozhodnutím Komise C(2016) 165 ze dne 21. ledna 2016, jímž se schvalují obecné zásady pro správu aktiv záručního fondu Evropského fondu pro strategické investice.

Podle těchto zásad musí spravovaná aktiva zajišťovat dostatečnou likviditu, která je úměrná pravděpodobnému objemu čerpání záruk. Současně je třeba prostřednictvím struktury aktiv nutno usilovat o optimalizaci míry výnosu a rizika, která je slučitelná s vysokým stupněm bezpečnosti a stability.

Byla přijata investiční strategie a strategie řízení rizik, jež zohledňuje investiční cíle a tržní výhled. Investiční přístup usiloval o širší diverzifikaci v různých kategoriích aktiv s pevným výnosem.

4.2.Vývoj trhu v roce 2016

Evropský trh s nástroji s pevným výnosem se v roce 2016 vyznačoval zvýšenou volatilitou. Výnosy státních dluhopisů až do září nadále klesaly v důsledku nízkého nominálního růstu a akomodativní měnové politiky. Dalšími významnými milníky byly v roce 2016 reakce trhu na referendum Spojeného království o členství v Evropské unii, jež proběhlo 23. června 2016, a prezidentské volby ve Spojených státech, jež se konaly v listopadu 2016.

V dubnu až prosinci 2016, kdy bylo budováno portfolio záručního fondu, došlo v evropské referenční výnosové křivce k výraznému výkyvu kolem bodu 7leté splatnosti. Zejména krátko- a střednědobá míra klesla o 15 až 35 bazických bodů (1 bazický bod = 0,01 %), čímž ceny dluhopisů vzrostly (mezi cenami dluhopisů a úrokovou mírou je inverzní vztah). Na straně druhé míra dlouhodobá vzrostla o 10 bazických bodů. Změnil se tím sklon výnosové křivky, která tak vzrostla nejstrměji za poslední více než rok. Významné je, že úrokové míry spojené s určitými důležitými body splatnosti v tomto období výrazně kolísaly.

Trh se v prvním pololetí vyznačoval silnou volatilitou. Sentiment na trhu byl ovlivněn hospodářským zpomalením v Číně, několika slabinami ekonomického oživení v USA a klesajícími cenami komodit, jež posilovaly obavy z recese, jakož i změnami v podmínkách rozšířeného programu nákupu aktiv (EAPP) ECB. Hlavní a vedlejší referenční výnosy (core and semi-core benchmark yields) (DE, FR, NL atd.) byly v celém pásmu splatností až do ~7let (v závislosti na konkrétní zemi) záporné. Na konci druhého čtvrtletí vyvolalo referendum ve Spojeném království náhlý, avšak krátkodobý nárůst volatility, po němž následoval výrazný pokles výnosů. Výnos německých 10letých vládních dluhopisů vůbec poprvé klesl pod nulu.

Ve třetím čtvrtletí byly trhy s dluhopisy klidnější. Významnou událostí zde byla v září změna měnové politiky Bank of Japan (jež signalizovala maximální limity u výnosů z japonských vládních dluhopisů). Očekávání účastníků trhu, že fiskální politika podpoří významné ekonomiky, se tím zesílilo.

V posledním čtvrtletí 2016 trh s dluhopisy zneklidněl v důsledku zvýšeného politického rizika. Prudce vzrostla volatilita a celkově i středně- až dlouhodobá referenční úroková míra. Zejména referenční výnos německého 10letého vládního dluhopisu se vrátil do kladného pásma. Naopak krátkodobé sazby zůstaly hluboko v záporných hodnotách. Kromě nejistoty účastníků trhu o orientaci měnové politiky hlavních centrálních bank zde jako stěžejní faktor působila politika, kterou bude sledovat nově zvolený prezident USA.

Výsledek prezidentských voleb v USA vyvolal významné změny v ocenění mnoha kategorií aktiv. Zvláštní pozornost se přitom upínala k hospodářskopolitickým plánům nového prezidenta na zavedení fiskálního stimulu, daňové reformy a deregulace. Trh od jeho zvolení až do konce roku promítal do cen očekávání vyššího růstu i inflace, přičemž již méně zohledňoval potenciální rizika plynoucí z určitých témat jeho předvolební kampaně, jež se týkala přístupu k obchodu a zahraniční politice. Na vyspělých trzích tak došlo k výrazným přesunům kapitálu z dluhopisů a do akcií.

4.3.Významné vnější peněžní toky

Fondu byly na rok 2016 původně dány k dispozici prostředky na platby v objemu 500 milionů EUR. Tato suma byla záručnímu fondu hrazena postupně od dubna do července 2016.

V prosinci 2016 bylo do fondu převedeno dalších 518 milionů EUR. Většina této částky pocházela z prostředků na platby, jež byly přerozděleny z jiných rozpočtových položek v rámci souhrnného převodu.

K čerpání záruk ani k jiným peněžním odtokům z fondu v roce 2016 nedošlo.

Rozpočet EU aktuálně počítá s tím, že během roku 2017 bude do záručního fondu uhrazeno zhruba 2,3 miliardy EUR, čímž jeho celková aktiva vzrostou na očekávaných 3,3 miliardy EUR.