EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 8.6.2011 
SEK(2011) 687 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
návrhu 
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 
o právu na p řístup k obhájci a o právu na vyrozum ění třetí osoby o vzetí do vazby v 
trestním řízení 
{KOM(2011) 326 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 686 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů  
Posouzení dopad ů se týká opat ření vztahujícího se k právu na p řístup k obhájci a k právu na 
vyrozumění třetí osoby o vzetí do vazby osob podez řelých nebo obvin ěných v trestním řízení. 
Cílem tohoto opat ření je stanovit minimální pravidla týkající se práva na p řístup k obhájci 
a na vyrozum ění o vzetí do vazby platná pro celou EU.  
Problémy  
Obecné problémy, které posouzení dopad ů odhalilo, jsou následující: 1) nedostatek vzájemné 
důvěry mezi soudními orgány členských stát ů, 2) nedostate čná úroveň ochrany základních 
práv v trestních řízeních v EU. Zvláštním problémem je nedostate čný přístup k obhájci 
a nedostatky p ři vyrozumívání o vzetí do vazby v mnoha členských státech, které se projevují 
různými způsoby. Některé členské státy v sou časnosti neumož ňují podezřelému, aby se setkal 
se svým obhájcem p řed policejním výslechem a/nebo aby mu byla poskytnuta právní pomoc 
v průběhu policejního výslechu. Evropský s oud pro lidská práva rozhodl, že podez řelým musí 
být umožn ěno zajistit si od prvního policejního výslechu p řítomnost svého obhájce a nechat 
mu aktivní úlohu p ři jejich obhajob ě během policejního výslechu ( Salduz v. Turecko, Brusco 
v. Francie ). Mezi členskými státy existují nesrovnalost i, pokud jde o možnost vzdát se práva 
na obhájce. D ůkazy získané bez p řítomnosti obhájce mají v jednotlivých členských státech 
různý status. Kone čně, u řízení týkajících se evropského zat ýkacího rozkazu nejsou stanovena 
žádná pravidla právního poradenství pro hl edané osoby, a to ani ve vydávajícím, ani ve 
vykonávajícím stát ě, což ještě více narušuje d ůvěru. Důkazem toho všeho je řada případových 
studií uvedená v posouzení dopad ů. Pokud jde o vyrozum ění o vzetí do vazby, Evropský 
výbor pro zabrán ění mučení (CPT) p ři svém kontaktu se zadrženými b ěhem svých návšt ěv 
jednotlivých zemí narazil na opakované p řípady, kdy p řestože právo na vyrozum ění o vzetí do 
vazby v právních řádech těchto států existuje, v praxi se všem  zadrženým neposkytuje, nebo 
se jim poskytuje se zna čným zpožd ěním (často až poté, co vyšet řování dosp ěje až do ur čité 
fáze – tj. zadržený je postaven p řed soud), a rovn ěž zjistil, že v mnoha p řípadech nedostane 
zadržený zp ětné informace o kontaktu s ur čenou osobou. 
Subsidiarita : Má se za to, že je zapot řebí opatření na úrovni EU za loženého mimo jiné na 
přeshraničním rozm ěru daného problému vzhledem k mobilit ě občanů, včetně pachatel ů 
trestné činnosti, k nedostate čným možnostem donucovacích mechanism ů Soudu pro lidská 
práva a Úmluvy o zabrán ění mučení a k tomu, že opat ření na úrovni EU by umožnilo využít 
celou řadu donucovacích mechanism ů EU.  
Cíle 
Veškerá opat ření přijatá na úrovni EU ohledn ě práva na obhájce by m ěla vést k dosažení 
těchto obecných a konkrétních cíl ů:  
Obecné:  • Zlepšit justi ční spolupráci v EU  
• Zajistit p řiměřenou úrove ň ochrany základních práv všech osob 
v trestních řízeních  
Konkrétní:  • Snížit náklady související se zpožd ěními, zamítnutími a odvoláními p ři 
vykonávání žádostí o justi ční spolupráci mezi členskými státy 
• Zajistit, že podez řelé nebo obvin ěné osoby mají b ěhem trestního řízení 
přiměřený přístup ke svému obhájci 
 
CS 2   CS • Zajistit, že podez řelé nebo obvin ěné osoby, které jsou zbaveny osobní 
svobody, mají právo vyrozum ět o skutečnosti, že byly této svobody 
zbaveny, t řetí stranu, kterou si samy zvolí  
 
Možnosti  
V posouzení dopad ů byly vymezeny následu jící možnosti politiky: 
• Možnost politiky 1: Zachování sou časného stavu.  Tato možnost by znamenala, že by 
nebylo přijato žádné opat ření na úrovni EU.  
• Možnost politiky 2:  Doporučení ohledně osvědčených postup ů týkajících se práv 
podezřelých a obvin ěných osob na p řístup k obhájci a na vyrozum ění o vzetí do vazby.  
• Možnost politiky 3:  Směrnice, která stanoví minimální pravidla a zohlední acquis  
Evropského soudu pro lidská pr áva týkající se práva na p řístup k obhájci  (tj. Úmluvu 
a judikaturu Evropského soudu pro lidská práva) a doporučení CPT týkající se 
vyrozumění o vzetí do vazby a posíleného uplat ňování nástroj ů vzájemného uznávání. 
• Tato možnost by zahrnovala p ět konkrétních aspekt ů práva na p řístup k obhájci 
a na vyrozum ění o vzetí do vazby, a zejména by zajistila okamžitý p řístup 
k obhájci, up řesnila by podobu p řístupu a právo na zp ětné informace 
o vyrozum ění o vzetí do vazby, umož ňovala by vzdát se práva a podat opravný 
prostředek a vztahovala by se na řízení týkající se evro pského zatýkacího rozkazu 
ve vykonávajícím i ve vydávajícím stát ě. 
• Možnost politiky 4:  Směrnice uplat ňující doporu čení CPT týkající se vyrozum ění o vzetí 
do vazby a upravující další pravidla, která p řesahují acquis  Evropského soudu pro lidská 
práva,  pro přístup k obhájci a posílené uplat ňování nástroj ů vzájemného uznávání. 
• Tato možnost by mimo to, co popisuje možnost 3, zajistila (krom ě téhož práva na 
vyrozumění o vzetí do vazby), že p řístup k obhájci je umožn ěn před jakýmkoli 
policejním výslechem (a nikoli až p ři něm). Byla by plošn ě zavedena nutná 
obhajoba a zákaz použití d ůkazního materiálu získaného v rozporu s právem na 
obhájce.  
DOPADY  
Účinnost při dosahování cíl ů: 
• Možnost politiky 1: Vzhledem k tomu, že Evropská úmluva o lidských právech (EÚLP), 
judikatura Evropského soudu pro lidská práva a doporu čení CPT nejsou provád ěny 
v členských státech jednotn ě, úroveň ochrany podez řelých je dosud nep řiměřená. Krom ě 
toho Evropský soud pro lidská práva a jeho judikatura nezahrnují n ěkteré aspekty této 
otázky, které jsou pro zajišt ění spravedlivého soudního procesu zásadní, nap ř. řízení 
týkající se evropského zatýkacího rozkazu. 
• Možnost politiky 2:  Není jisté že by všechny členské státy, a to zejména ty, které 
v současnosti nespl ňují minimální normy EÚLP a doporu čení CPT, pln ě provedly 
nezávazná doporu čení. 
• Možnost politiky 3:  Tato možnost má veškerou sílu legislativního nást roje (závaznou 
povahu, vysokou vymahatelnost). Soulad s acquis  EÚLP a doporu čeními CPT a justi ční 
spolupráce budou posíleny zejmé na následujícími opat řeními:  
 
CS 3   CS 1. Časová působnost:  poskytnutí p řístupu k obhájci od prvního policejního 
výslechu a vyrozum ění o vzetí do vazby od momentu zbavení osobní svobody   
2. Věcná působnost:  zvláštní úprava činnosti, kterou m ůže poradce vykonávat, 
a posílení práva na vyrozum ění díky povinnosti poskytnout zp ětné informace  
3. Vzdání se práva na obhájce:   
4. Důsledky porušení práv:  výslovné stanovení, že členské státy musí zavést 
právní opravné prost ředky pro p řípady porušení práva na obhájce  
5. Případy týkající se evropského zatýkacího rozkazu: osobě, která je dot čena 
rozkazem, je poskytnuta pomoc obhájce jak ve vydávajícím, tak ve vykonávajícím členském stát ě.  
• Možnost politiky 4:  Podle této možnosti by sm ěrnice mimo to, co popisuje možnost 3, 
zajistila (krom ě téhož práva na vyrozum ění o vzetí do vazby), že p řístup k obhájci je 
umožněn před jakýmkoli policejním výslechem (a nikoli až při něm); byla by plošn ě 
zavedena nutná obhajoba; byl  by zaveden zákaz použití d ůkazního materiálu získaného 
v rozporu s právem na obhájce.  Tyto tři dodatečné prvky (aspekty 1, 3 a 4) by tak 
podpoř
ily justiční spolupráci, a to následujícím zp ůsobem:  
1. Časová působnost:  poskytnutí p řístupu k obhájci již p řed prvním policejním 
výslechem by zajistilo, že by si podez řelý mohl p řipravit obhajobu ješt ě před 
výslechem.  
2. Nutná obhajoba:  požadavek, že podez řelému musí být vždy poskytnuta 
pomoc obhájce, by byl opat řením, které by ne jvíce posílilo d ůvěru v soudní 
orgány. 
3. Důsledky porušení práv:  stanovit na úrovni EU, že d ůkazy získané v rozporu 
s právem na obhájce nelze použít p řed soudem.  
Dopad na základní práva  
• Možnost politiky 1: Základní práva budou nadále chrán ěna různými zp ůsoby podle 
jednotlivých vnitrostátních systém ů. Listina základních práv se bude uplat ňovat pouze 
v případě použití práva EU, nap ř. v případech týkajících se  evropského zatýkacího 
rozkazu. 
• Možnost politiky 2:  Dopad této možnosti a posílení pr áva na spravedlivý soudní proces, 
práva na obhajobu podez řelého a obvin ěného a ochrana p řed špatným zacházením by 
závisela na tom, jak členské státy provedou doporu čení EU.  
• Možnost politiky 3:  Právo na svobodu a bezpe čnost (článek 6 Listiny EU, článek 5 
EÚLP). Právo na ú činnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47 Listiny EU, 
články 6 a 13 EÚLP) a také presumpce neviny a právo na obhajobu (článek 48 Listiny 
EU, článek 6 EÚLP) budou posíleny. Jak právo na p řístup k obhájci, tak právo na 
vyrozumění o vzetí do vazby poskyt ují formální ochranu p řed špatným zacházením, 
a chrání tak p řed případným porušením zákazu špatného zacházení (článek 4 Listiny EU 
a článek 3 EÚLP). Právo na vyrozum ění o vzetí do vazby podporuje právo na 
respektování soukromého  a rodinného života (článek 7 Listiny a článek 8 EÚLP). 
• Možnost politiky 4:  Budou posíleny právo na svobodu a bezpe čnost (článek 6 Listiny 
EU, článek 5 EÚLP), právo na ú činnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47 
 
CS 4   CS Listiny EU, články 6 a 13 EÚLP) i presumpce neviny a právo na obhajobu (článek 48 
Listiny EU, článek 6 EÚLP). Právo na ú činnou právní ochranu bude dále zajišt ěno 
zavedením zákazu použití d ůkazního materiálu získaného za porušení práva na právní 
poradenství b ěhem procesu.  
• Finanční a hospodá řské dopady  
• Možnost politiky 1: Tato možnost, p řestože s ní není spojena žádná okamžitá finan ční 
zátěž, nepovede ke snížení náklad ů v rozpočtech členských stát ů na vymáhání práva 
a nákladů jednotlivých podez řelých nebo obvin ěných osob, které vzniknou v souvislosti 
s odvoláním a zastavenými nebo zpožd ěnými stíháními v d ůsledku nedostate čného 
přístupu k obhájci.   
• Možnost politiky 2:  Dopady budou záviset na tom, do jaké míry členské státy provedou 
všechna nebo n ěkterá ustanovení obsažená v doporu čení. 
• Možnost politiky 3:  Finanční zátěž průměrného členského státu se bude pohybovat 
v rozsahu  přibližně 300 000 EUR pro v ětší členský stát a mezi 4 100 a 70 950 EUR pro 
menší členský stát.  Opatření budou mít hospodá řský a finan ční dopad rovn ěž na 
jednotlivce. Ten je  v posouzení dopad ů vyčíslen (zhruba) na 1 500 EUR  na osobu, jíž se 
týká evropský zatýkací rozkaz. 
• Možnost politiky 4:  Finanční dopad této možnosti na členský stát lze odhadnout na 179 
milionů EUR u většího členského státu a kolem 110 milion ů EUR  u středně velkého 
členského státu. Pokud jde o finan ční náklady pro jednotlivce, odhadují se mezi 4 170 
a 5 200 EUR  na podez řelou/obvin ěnou osobu a p řípad (osoby dot čené trestním řízením) 
a kolem 1 500 EUR  na osobu a p řípad (osoby dot čené evropským zatýkacím rozkazem). 
Dopad na vnitrostátní justi ční systémy  
• Možnost politiky 1:  Potřeba provést n ěkterá rozhodnutí Evrops kého soudu pro lidská 
práva a doporu čení CPT m ůže dokonce zv ětšit stávající rozdíly, a to zejména proto, že se 
zdá, že členské státy vykládají rozsudky Evr opského soudu pro lidská práva r ůzným 
způsobem. 
• Možnost politiky 2:  Je nepravd ěpodobné, že by tato možnost m ěla výrazn ě větší dopad, 
než jsou samotné dopady rozhodnutí Evr opského soudu pro lidská práva a doporu čení 
CPT.  
• Možnost politiky 3:  Tato možnost zajistí široký soulad vnitrostátních justi čních systém ů 
se zásadami EÚLP, judikaturou Evr opského soudu pro lidská práva a doporu čeními CPT, 
což bude vyžadovat ur čité legislativní reformy. 
• Možnost politiky 4:  Bude zapot řebí provést výrazné legisla tivní reformy k dosažení 
souladu s požadavky vyplývajícími ze sm ěrnice. Některé členské státy mohou mít potíže 
s přijetím některých těchto požadavk ů, jež přináší tato možnost. 
• Porovnání možností: 
Možnost politiky 3 je nejlepší kombinací náklad ů a efektivity p ři dosahování cíl ů. Tato 
možnost je proto up řednostňována:   
 
CS 5   CS  
Cíle/náklady  Možnost 
politiky 1  Možnost politiky 2:  Možnost politiky 
3: 
 Možnost politiky 4: 
 
Úspory díky lepší 
justiční spolupráci  0 √ √√ √√[√] 
Dopad na 
základní práva  Nízký  Nízký  Střední až vysoký  Vysoký  
Finanční 
a hospodá řské 
dopady 
(pro úplné 
vysvětlení viz 
tabulky v p říloze 
v a VI)   
 
01 
  
 
Různé podle toho, do 
jaké míry členské státy 
provedou ustanovení 
obsažená v doporu čení  
  
Pro členské státy: 
 
 
Náklady na 
poskytnutí p řístupu 
k obhájci v řízeních 
týkajících se 
evropského 
zatýkacího rozkazu 
ve vykonávajícím 
členském stát ě se 
odhadují na 
300 000 EUR  
u velkého 
členského státu 
a mezi 4 100 
a 70 950 EUR 
u malého členského 
státu [s ohledem na 
omezení uvedená 
v tabulce v § 5.3.3] 
 
Poznámka: 
Všechny ostatní 
dodatečné 
požadavky 
vyplývající ze 
směrnice v rozsahu 
možnosti 1 jsou 
považovány za 
neutrální z hlediska 
nákladů. 
(viz další analýza 
všech těchto údajů 
v tabulce v p říloze 
V) 
  
 
Pro členské státy: 
Náklady na tuto 
možnost, pokud jde 
o počáteční datum,  by 
dosahovaly výše  
179 milion ů EUR  
u velkého členského 
státu a kolem  
110 milion ů EUR 
u středně velkého 
členského státu 
[s ohledem na omezení 
uvedená v tabulce 
v § 5.3.4]. .  
 
 
Náklady na tuto 
možnost, pokud jde 
o konečné datum , by se 
pohybovaly v rozsahu 
mezi 309 miliony EUR 
u velkého členského 
státu se št ědrým 
systémem právní pomoci 
a 137 046 EUR 
u středně velkého 
členského státu 
s omezenějším 
přístupem k právní 
pomoci. 
 
Náklady na poskytnutí 
přístupu k obhájci 
v řízeních týkajících se 
evropského zatýkacího 
rozkazu  ve 
vykonávajícím členském 
státě se odhadují na 
300 000 EUR  u velkého 
členského státu a mezi 
4 100 a 70 950 EUR  
u malého členského 
státu. 
 
                                                 
1 Jak však bylo vysv ětleno v § 5.3.1 výše, tato možnost bude znamenat zna čné náklady pro ty členské 
státy, které nespl ňují požadavky EÚLP. 
 
CS 6   CS Poznámka: Všechny 
ostatní dodate čné 
požadavky vyplývající 
ze směrnice v rozsahu 
možnosti 1 jsou 
považovány za neutrální 
z hlediska náklad ů. 
(viz další analýza všech 
těchto údajů v tabulce 
v příloze VI)  
 
 Pro 
jednotlivce: 
žádné  Pro jednotlivce: 
žádné   
Pro jednotlivce:  
kolem 1 500 EUR  
na osobu dot čenou 
evropským 
zatýkacím 
rozkazem   
Pro jednotlivce: 
1. Osoby dot čené 
trestním řízením: kolem 
4 170 a 5 200 EUR na 
podezřelou/obvin ěnou 
osobu a p řípad.  
2. Osoby dot čené 
evropským zatýkacím 
rozkazem: kolem 1 500 
EUR  na osobu dot čenou 
evropským zatýkacím 
rozkazem. 
 
Dopad na 
vnitrostátní 
justiční systémy  0 Nízký až st řední Střední až vysoký  Vysoký  
Možnost 4 je evidentn ě nejefektivn ější, pokud jde o dosažení všech obecných a konkrétních 
cílů; účinnost možnosti 3 je nicmén ě pouze zanedbateln ě menší. Avšak pokud jde o efektivitu, 
jsou náklady členských stát ů spojené s možností 4 (v řádech několika set milion ů eur) 
neporovnateln ě vyšší než ty, které pravd ěpodobně vzniknou v d ůsledku využití možnosti 3 
(300 000 EUR na každý členský stát). Zdá se tedy, že rozdílnou výši náklad ů nevyrovná 
zanedbatelný zisk, pokud jde o dosažení cíl ů. Rovněž ve finan čním dopadu na jednotlivce je 
mezi možnostmi 3 a 4 výrazný rozdíl, nebo ť možnost 4 znamená náklady ve výši n ěkolika 
tisíc eur na osobu a p řípad. 
PŘIDANÁ HODNOTA EU A PROPORCIONALITA UP ŘEDNOST ŇOVANÉ MOŽNOSTI  
Upřednostňovaná možnost bude zárukou, že všechny podez řelé a obvin ěné osoby v celé EU 
budou mít právo na p řiměřený a účinný přístup k obhájci. Krom ě toho budou všechny 
podezřelé a obvin ěné osoby, které budou zbaveny osobní  svobody, mít právo na to, aby 
o skutečnosti, že byly vzaty do vazby, byla vyrozum ěna třetí osoba. Sm ěrnice stanoví 
členským stát ům povinnosti, které budou po jejím provede ní vymahatelné u vnitrostátních 
soudů členských stát ů. O případném nespln ění povinnosti bude rozhodovat Evropský soudní 
dvůr, což bude spole čně s pravomocí Komise zahájit řízení o nespln ění povinnosti proti 
členským stát ům silnou motivací pro členské státy, aby své povinnosti vyplývající z této 
směrnice splnily.  
Právo na p řístup k obhájci a na vyrozum ění o vzetí do vazby by m ělo být výslovn ě zakotveno 
v právním řádu EU vzhledem k tomu, že články 4, 7, 47 a 48 Listiny EU zaru čují ochranu 
 
CS 7   CS před špatným zacházením, právo na soukromý a rodinný život, právo na ú činnou soudní 
ochranu a spravedlivý proces, jakož i právo na obhajobu a presumpci neviny.  Článek 82 
odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie obs ahuje jasný právní základ pro stanovení 
minimálních pravidel pro celou EU, pokud jde o práva osob v trestních řízeních. 
Kromě toho se o čekává, že up řednostňovaná možnost povede k úsporám, a to díky snížení 
počtu odvolání, vynesených rozsudk ů Evropského soudu pro lidská práva a zpožd ění řízení 
v rámci justi ční spolupráce.  Tyto úspory lze odhadnout pro všechny členské státy na p říštích 
deset let v rozmezí od 3,73 milionu EUR do 11,19 milionu EUR.  
SLEDOVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Vzhledem k tomu, že sm ěrnice, alespo ň do určité míry, odráží stávaj ící povinnosti vyplývající 
z EÚLP nebo povinnosti, které již v ur čité podob ě v řadě členských stát ů existují, se 
předpokládá, že dvouletá lh ůta bude dostate čná k tomu, aby členské státy provedly pot řebné 
změny ve svých vnitrostátních právních p ředpisech a praxi. Kombinace práva na p řístup 
k obhájci a na vyrozum ění o vzetí do vazby v jednom opat ření se stejným datem provedení 
vyjde vstříc 21 členským stát ům, jejichž právní p ředpisy o p řístupu k obhájci a o vyrozum ění 
o vzetí do vazby jsou v sou časnosti upraveny týmž vnitrostátním právním aktem. Navíc se již 
řada členských stát ů touto otázkou zabývala a mohou stav ět na reakcích, které mnohé z nich 
vyslovily ohledn ě doporučení CPT o vyrozum ění o vzetí do vazby. Reformy soudnictví, které 
v některých členských státech probíhají s cílem uvést  vnitrostátní legisl ativu do souladu 
s judikaturou Evropského soudu pro lidská práva, ukazují, že nejpodstatn ější změny mohou 
být provedeny dokonce v ješt ě kratším časovém rámci.  
Kromě prováděcího plánu p řipojeného k návrhu sm ěrnice také sm ěrnice stanoví, že by 
členské státy m ěly podávat zprávy o ú činném provád ění legislativních a nelegislativních 
opatření podle povahy navrhovaných zm ěn. Komise má v úmyslu pr ovést zvláštní empirickou 
studii se zam ěřením na tří- až pětileté shromážd ění údajů týkajících se provád ění návrhu.