Úřední věstník 166 E , 07/07/2005 S. 0065 - 0068



P6_TA(2004)0024 Všeobecný systém preferencí Usnesení Evropského parlamentu ohledně sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru "Rozvojové země, mezinárodní obchod a udržitelný rozvoj: funkce všeobecného systému preferencí Společenství (GSP) na desetileté období od roku 2006 do roku 2015"(KOM(2004) 0461) Evropský parlament, - s ohledem na sdělení Komise (KOM(2004) 0461), - s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2501/2001 ze dne 10. prosince 2001 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004 [1], - s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2211/2003 ze dne 15. prosince 2003, kterým se mění nařízení (ES) č. 2501/2001 a kterým se prodlužuje jeho platnost do 31. prosince 2005 [2], - s ohledem na stanovisko Parlamentu ze dne 29. listopadu 2001 o systému všeobecných celních preferencí v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004 [3], - s ohledem na stanovisko Parlamentu ze dne 4. prosince 2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se prodlužuje do 31. prosince 2005 použitelnost nařízení (ES) č. 2501/2001 o systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004, a kterým se mění toto nařízeníi [4], - s ohledem na sdělení Komise "K posílení kultury konzultací a dialogu — všeobecné zásady a minimální standardy pro konzultace zainteresovaných stran ze strany Komise" (KOM(2002) 0704), - s ohledem na prohlášení z Dauhá přijaté na čtvrtém setkání ministrů WTO dne 14. listopadu 2001, - s ohledem na závěry Světového summitu o udržitelném rozvoji (WSSD), který se konal v jihoafrickém Johannesburgu od 26. srpna do 4. září 2002, - s ohledem na Konsenzus z Monterrey přijatý na Mezinárodní konferenci o financování pro rozvoj, která se konala od 18. do 22. března 2002 v mexickém Monterrey, - s ohledem na čl. 108 odst. 5 jednacího řádu, A. vzhledem k tomu, že od svého vytvoření v roce 1971 byl všeobecný systém preferencí (GSP) klíčovým nástrojem rozvojové politiky a obchodní politiky Unie, B. vzhledem k tomu, že sdělení Komise navrhuje nové směry všeobecného systému preferencí pro následujících deset let, na jejichž základě vznikne soubor prováděcích nařízení s platností tří let, C. vzhledem k tomu, že jakákoli změna ve stávajícím všeobecném systému preferencí se přímo dotkne, pozitivně i negativně, širokého spektra zúčastněných, D. vzhledem k tomu, že se Unie zavázala k provedení ex ante smysluplného hodnocení dopadu hlavních politických iniciativ na udržitelnost, avšak v případě navrhované reformy systému GSP tak ještě neučinila, E. vzhledem k tomu, že míra využití systému GSP, která je definována jako procentuální objem dovozu skutečně zvýhodněný celními preferencemi z celkového objemu obchodu v rámci systému GSP, v posledních letech stoupla pouze na 52,5%, jichž bylo dosaženo v roce 2002, což se musí zlepšit zejména v zemích AKT, F. vzhledem k tomu, že odvolací orgán WTO v rozhodnutí týkajícím se stížnosti Indie ve věci všeobecného systému preferencí Evropských společenství (GSP) ze dne 7. dubna 2004 stanovil, že rozvinuté země mohou v případě zboží pocházejícího z různých zemí zvýhodněných systémem GSP uplatňovat různé celní sazby, pokud toto odlišné zacházení bude splňovat ostatní podmínky zmocňovací doložky, a zajistí tak, aby nebyly diskriminovány země se stejnými rozvojovými, finančními a obchodními zájmy, na něž se mají zvýhodnění vztahovat, G. vzhledem k tomu, že systém GSP je nejširším systémem preferencí nabízeným rozvinutými zeměmi a že tato vedoucí pozice bude v příštích letech po přistoupení deseti nových členských států do EU upevněna; 1. vítá cíle stanovené ve sdělení a podporuje odhodlání Komise zlepšit stávající všeobecný systém preferencí, a to jeho zjednodušením, stabilizací a vyjasněním pravidel, zaměřením preferencí na nejpotřebnější rozvojové země a posílením prvku trvale udržitelného rozvoje; 2. poznamenává, že pro dosažení stanovených cílů navrhuje Komise dalekosáhlé reformy stávajícího systému GSP, jako např. snížení počtu pravidel z pěti na tři, nový systém odstupňování založený pouze na kritériu podílu na trhu a zjednodušení pravidel původu; 3. vyjadřuje politování nad tím, že toto důležité sdělení, které formuluje nové směry GSP pro následujících deset let, neobsahuje žádné zmínky o předchozím důkladném hodnocení fungování a výsledků stávajícího systému GSP a žádá Komisi, aby osobám přijímajícím rozhodnutí poskytla spolehlivé informace jak o potřebě jeho reformy, tak o možnostech jeho zlepšení; 4. vyjadřuje politování nad tím, že sdělení Komise nevzniklo na základě řádných konzultací se všemi zúčastněnými a že nebylo předloženo s dostatečným předstihem, který by umožňoval provést smysluplné konzultace před očekávaným zveřejněním návrhu dalšího nařízení; 5. připomíná, že cla stále klesala na dlouhodobé minimum a že na základě vyjednávání WTO o rozvojovém programu z Dauhá by mělo být dohodnuto další snížení tarifů, a poznamenává, že se nový systém GSP musí zabývat účinky tohoto poklesu především na nejméně rozvinuté země; 6. zdůrazňuje, že kvůli zlepšení dopadu na zvláštní potřeby rozvojových zemí by nové nařízení o GSP mělo: a) poskytovat preference v souladu s komparativními výhodami a exportními zájmy samotných rozvojových zemí, zejména s přihlédnutím k nejzranitelnějším vrstvám společnosti, b) rozšířit zvýhodněný přístup na širokou škálu nových produktů a přesunout značný počet produktů označených jako "citlivé" do kategorie "necitlivé", c) zohlednit důležitost potravinové soběstačnosti a právo dotčených zemí chránit své zemědělství při uplatňování GSP, d) zajistit, aby nově použitý systém odstupňování neměl významný negativní dopad na dotčené rozvojové země; 7. vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnost zvětšit preferenční rozpětí pro citlivé produkty; 8. vítá celkový cíl zjednodušit mechanizmus odstupňování, ale poznamenává s obavami, že nový systém odstupňování navržený Komisí je založen pouze na kritériu podílu na trhu a nezohledňuje ukazatele rozvoje a chudoby, a domnívá se, že takový systém umožní diskriminaci velkých, ale chudých exportérů; 9. souhlasí s podporou trvale udržitelného rozvoje jako klíčové složky GSP; klade však důraz na to, že je naprosto zásadní, aby byl navrhovaný jednotný systém dodatečných koncesí (GSP plus) jednoduchým a čitelným nástrojem, který bude kompatibilní se zmocňující doložkou WTO, a zaručí tak objektivní kritéria pro výběr a hodnocení zvýhodněných zemí; 10. trvá na tom, že pro to, aby země mohly využívat systém "GSP plus", musejí nutně ratifikovat a provést příslušné mezinárodní dohody a že nové nařízení musí specifikovat důvěryhodné postupy, které budou použity k hodnocení a které zahrnují Evropský parlament a další zainteresované strany, např. sociální partnery, a pomocí nichž bude zahájeno šetření, pokud se zjistí, že tyto dohody nejsou uplatňovány dostatečně;zdůrazňuje,že úroveň uplatňování lidských práv v dotčených zemích se musí stát kritériem při rozhodování; 11. navrhuje, aby nařízení obsahovalo možnost odejmout preference poskytované v rámci systému "GSP plus" v konkrétních odvětvích v případě, že dojde k závažnému a trvalému porušování kritérií pro udělení těchto preferencí; 12. trvá na tom, aby se Unie zavázala k poskytování rozvojové pomoci zaměřené na vytváření kapacit, a pomohla tak rozvojovým zemím, aby mohly využívat systém "GSP plus", protože pokud by se to nepodařilo, stanovené normy by mohly působit jako netarifní omezení a potenciální výhody tohoto systému by pak značná řada zemí nemohla využívat; 13. vítá to, že se ve sdělení klade důraz na zjednodušení, avšak upozorňuje na složitost provádění navrhovaného pravidla (doložka o vyloučení dohod o zónách volného obchodu [FTA]); 14. poznamenává, že pravidla původu a související administrativní postupy se ukázaly být jedním z hlavních důvodů nedostatečného využívání obchodního zvýhodnění GSP, a to především ze strany nejméně rozvinutých zemí; 15. vítá snahu Komise reformovat systém pravidel původu — jejich formu, podstatu a postupy; 16. vyzývá Komisi, aby posoudila výhody rozšíření částečné regionální kumulace původu na nadregionální kumulaci původu a úplnou nebo globální kumulaci, a to hlavně s ohledem na nejméně rozvinuté země; 17. vyzývá Komisi, aby postoupila v harmonizaci různých systémů pravidel původu, která jsou uplatňována v rámci existujících obchodních dohod (např. GSP/EBA, FTA, EPA); 18. požaduje, aby tak, jak je stanoveno v Deklaraci WTO z Dauhá, v Monterreyském konsenzu a v závěrech WSSD z Johannesburgu, byla rozvojovým zemím poskytnuta odborná pomoc zejména s ohledem na opatření pro vlastní kontrolu systému "GSP Plus" za účelem vybudování institucionálních a administrativních schopností potřebných pro využití výhod mezinárodního obchodu a preferenčních opatření; 19. vítá návrh na podrobné posouzení systému GSP, které by mělo probíhat každé tři roky, s přihlédnutím k mnohostranným jednáním a zdůrazňuje, že toto posouzení musí obsahovat hodnocení dopadu GSP na zainteresované strany, zejména na nejméně rozvinuté země, a na jejich obyvatelstvo; 20. dochází k závěru, že ačkoli plně podporuje cíle stanovené Komisí, požaduje Evropský parlament objasnění přesných podrobných údajů a mechanizmů pro zavádění různých opatření, aby mohl provádět informovanější a přesnější hodnocení; 21. vyzývá Radu a Komisi, aby v dostatečném předstihu zahájily konzultace o prvním prováděcím nařízení k novému systému GSP, aby mohl být do procesu řádně zahrnut a konzultován Evropský parlament, partnerské země a další zainteresované strany; 22. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. [1] Úř. věst. L 346, 31.12.01, s. 1. [2] Úř. věst. L 332, 19.12.03, s. 1. [3] Úř. věst. C 153 E, 27.06.02, s. 234. [4] Úř. věst. C 89 E, 14.04.04, s. 101. --------------------------------------------------