CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 7.10.2009 
SEK(2009) 1298 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
  
Průvodní dokument k  
  
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RAD Ě, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů 
 
o investování do vývoje nízkouhlíkových technologií  
(plán SET) 
  
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
{KOM(2009) 519 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 1295} {SEK(2009) 1296} {SEK(2009) 1297} 
CS 2   CS PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
 
týkající se sd ělení o investování do vývoje nízko uhlíkových technologií (plán SET) 
1. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Změna klimatu p ředstavuje mezinárodní problém, který by m ěl za následek zna čné a trvalé 
škody v celosv ětovém měřítku, pokud by z ůstal nevyřešen. V reakci na to EU (v rámci své 
politiky v oblasti energetiky a klimatu) p řijala cíle snížit do roku 2020 emise skleníkových 
plynů o 20 % a zvýšit podíl en ergie z obnovitelných zdroj ů na energii v Evrop ě na 20 %. 
V návaznosti na to by úrove ň emisí CO 2 měla do roku 2050 v porovnání se sou časnou úrovní 
poklesnout o 80 %. Za ú čelem spln ění těchto cílů vznikla celá řada iniciativ, z nichž 
nejznámější je evropský systém pro obchodování s emisemi. 
Jednou z t ěchto možností je vývoj nízkouhlíkový ch technologií, který má klí čový význam pro 
splnění cílů politiky v oblasti energetiky a klimatu a zárove ň představuje prost ředek 
k zajištění budoucí konkurenceschopnosti Evropy. Evropský strategický plán pro energetické 
technologie (plán SET) p řijatý v rámci politiky v oblasti energetiky a klimatu si klade za cíl 
urychlit vývoj klí čových nízkouhlíkových tec hnologií, aby mohly být uvedeny na trh rychleji, 
než v případě nepřijetí uvedeného plánu. 
Cílem tohoto posouzení dopad ů je prověřit, stručně popsat a doporu čit konkrétní opat ření, jež 
by měla být přijata k financování vývoje a zavád ění nízkouhlíkových technologií uvedených 
v plánu SET.  
2. SUBSIDIARITA  
V tomto oddíle jsou uvedeny d ůvody pro intervenci EU v t ěchto oblastech:  
• pomoc při mobilizaci pot řebných dodate čných finan čních prost ředků 
• pomoc při koordinaci řady nejednotných a r ůznorodých nástroj ů  
Chybějící finan ční prostředky 
Nízkouhlíkové technologie pronikající na evropský trh s energií čelí mnoha nedostatk ům na 
trhu a v oblasti regulace. Ní zkouhlíkové technologie jsou p řínosem zejména díky nižším 
emisím CO 2, což však p ředstavuje p řínos pro ve řejnost zatížený vysokými ekologickými 
externalitami, jež v p řípadě nákladů na energii nejsou zohled ňovány. Podobn ě je také 
základní výzkum pro ve řejnost přínosem, který zdaleka p řevažuje nad soukromým ziskem 
výzkumných ústav ů (efekt „p řelévání“). V žádném z uvedených p řípadů proto trh neposkytne 
společensky optimální úrove ň financování. Z toho d ůvodu je ve řejná intervence oprávn ěná. 
K dalším faktor ům, které kritickým zp ůsobem brání vývoji nízkouhlíkových technologií, 
patří:  
CS 3   CS – vysoká technologická, regula ční a tržní rizika, jež mají za následek suboptimální úrove ň 
investic do nízkouhlíkových technologií; 
– řada nedostatk ů příznačných pro trh s energií, a to zejmé na vysoké náklady na transakce a 
překážky vstupu na trh, jakož i omezená míra hospodá řské soutěže, roztříštěný regula ční 
rámec pro rozvoj nové infrastruktury a inhe rentní nehybnost energe tické infrastruktury. 
Ve snaze vy řešit tyto nedostatky a dosáhnout našich cíl ů v oblasti zm ěny klimatu bylo v plánu 
SET vymezeno n ěkolik strategických technologií, jež mají být v rámci plánu podporovány. 
Z odhadu dodate čných finan čních prost ředků, jichž bude zapot řebí pro jednotlivé technologie, 
mají-li být spln ěny cíle plánu SET, vyplývá nu tnost vynaložit dalších p řibližně 50 miliard 
EUR.  
Nedostate čná koordinace 
Překážky pro dosahování cíl ů stanovených v plánu SET však nespo čívají jen v problémech 
financování, ale i v potížích s ohledem na strukturu a koordina ci dostupných nástroj ů. 
V současnosti existuje široká škála nástroj ů včetně program ů pro výzkum a inovace a 
finančních nástroj ů skupiny Evropské investi ční banky. V mnoha p řípadech je však úrove ň 
všeobecné koordinace a financování nep řiměřená, a to zejména v souvislosti s rozsáhlými 
demonstra čními projekty a programy pro výzkum a inovace. 
Celková situace 
Přechod na nízkouhlíkové hospodá řství je pro spole čenství nezbytný a zárove ň prospěšný. 
Vzhledem k jeho složitosti a rozsahu úsilí, jež bude t řeba vynaložit, má však jen málo 
členských stát ů kapacitu pot řebnou k zajišt ění požadovaných zm ěn. Na úrovni EU navíc 
existují významné možnosti sou činnosti s ohledem na koordinaci r ůzných režim ů podpory a 
konsolidaci trhu, který je v sou časnosti rozt říštěný. Je zapot řebí přijmout opat ření a na úrovni 
EU lze ve srovnání s kroky podniknutými v jednotlivých členských státech dosáhnout daleko 
více. Z toho vyplývá, že akce na úrovni EU je oprávn ěná. 
3. CÍLE  
V rámci tohoto posouzení dopad ů jsou prov ěřena finan ční opatření, jež by mohla být p řijata 
ke splnění cílů stanovených v plánu SET.  V této souvislosti je t řeba splnit tyto konkrétní cíle: 
– stimulovat zna čný nárůst soukromých investic do výzku mu, technologického rozvoje, 
demonstrací a tržní replikace technologií uvedených v plánu SET, 
– zajistit dostate čné, přiměřené a ú činné finan ční zdroje na vývoj nízkouhlíkových 
technologií uvedených v plánu SET, aby bylo možné zaru čit úroveň inovací, jež bude 
v souladu s politickými cíli EU. 
V praxi to znamená nutnost:  – přinejmenším zdvojnásobit objem finan čních zdroj ů vyčleněných na technologie uvedené 
v plánu SET, 
– pružněji a účinněji využívat stávající nástroje,  
CS 4   CS – případně zavést nové či přizpůsobené nástroje. 
4. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
Ve snaze vymezit nejú činnější způsob, jakým by bylo možné t ěchto cílů dosáhnout, byly 
alternativy rozd ěleny do čtyř různorodých skupin politických mož ností, jež ilustrují celou 
škálu dostupných možností: 
(1) pokračující používání stávajících investi čních nástroj ů v rámci sou časného 
institucionálního uspo řádání (pokra čování beze zm ěn), 
(2) navýšení finan čních prost ředků poskytovaných prost řednictvím existujících 
investičních nástroj ů v rámci sou časného institucionálního uspo řádání (možnost 1), 
(3) posílení existujících investi čních nástroj ů v rámci upraveného institucionálního 
uspořádání (možnost 2), 
(4) nové investi ční nástroje, p řijetí zvláštních institucionálních opat ření, zapln ění mezer a 
odstranění opakovan ě se vyskytujících nedostatk ů v současném portfoliu investi čních 
nástrojů (možnost 3). 
Každá z t ěchto politických možností p ředstavuje konkrétní a uskute čnitelný postup a zárove ň 
obsahuje návrhy, které se vztahu jí na nástroje v oblasti výzkum u, inovací, cizího kapitálu, 
vlastního kapitálu a rizikové ho kapitálu. Spojení všech čtyř možností se považuje za 
dostatečně názorný p říklad dostupných alternativ.  
5. POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Je třeba uvést, že se opat ření posta čující pro dosažení uvedených cíl ů sice považují za 
nezbytná, celková politika v oblasti energetiky (jejíž sou částí jsou tato opat ření) však m ůže 
přinést mírné celkové náklady pro spole čnost s ohledem na r ůst HDP. Tyto náklady by však 
mohly být zmírn ěny nebo dokonce sníženy p ři plném využití komplementa rity, která existuje 
mezi správným uplat ňováním těchto opat ření a již existujícími mechanismy pro snižování 
emisí, zejména systému pro obchodování s emisemi.  
Dále je t řeba poznamenat, že všechny analyzované politické možnosti sice v porovnání 
s možností pokra čování beze zm ěn přinášejí jednozna čně větší prosp ěch, pokud jde o 
hospodářské nebo sociální výhody, hlavní rozdíl  mezi politickými možnostmi spo čívá spíše 
v načasování dopad ů než v jejich nakonec dosaženém rozsahu. Jak rychle se objeví 
očekávaný p řínos pro životní prost ředí, závisí na rychlosti provád ění plánu SET. R ůzné 
politické možnosti budou mít dopad na rychlost p řejímání nízkouhlíkových technologií, a tím 
i na celkové množství emisí CO 2 v Evropě. 
6. POROVNÁNÍ POLITICKÝCH MOŽNOSTÍ  
Skupiny technologií  
V zájmu smysluplné analýzy byly te chnologie uvedené v plánu SET rozd ěleny do tří skupin, 
aby bylo možné lépe zohlednit zvláštnosti a pot řeby každé ze skupin . Skupiny technologií 
jsou tyto: 
CS 5   CS (1) Skupina I: technologi e, které jsou tém ěř konkurenceschopné1  
(2) Skupina II: vznikající  technologie, které za čínají pronikat na masový trh2 
(3) Skupina III: nové technologie3 
Kritérium posuzování 
Pokud jde o konkrétní politiky, které mají být p řijaty, každá z ur čených čtyř politických 
možností byla p ředmětem analýzy podle zvláštního kritéria, p řičemž se zkoumaly její 
charakteristické rysy s ohledem na: 
• mobilizaci – schopnost mob ilizovat dostatek finan čních prost ředků, 
• způsobilost – míru, do jaké plánovaná opat ření odpovídají požadavk ům jednotlivých 
technologií,  
• flexibilitu – míru, do jaké jsou plánovaná opat ření schopná reagovat na nové situace, 
• účinnost – míru, do jaké mají plánovaná opat ření dopad na evropské odv ětví energetiky.  
Analýza a záv ěry 
V naší analýze jsme i) jednotliv ě prověřili každou ze čtyř politických možností ve smyslu 
jejích celkových silných i slabýc h stránek s ohledem na všechna čtyři kritéria (aniž bychom 
usilovali o vzájemné porovnání možností nebo zohl ednili skupiny technologií). Poté jsme ii) 
technologie rozd ělili do tří skupin a jednotlivé politické možnosti jsme posoudili podle 
uvedených čtyř kritérií. 
Dospěli jsme k záv ěru, že: 
• politická možnost 2, která zahrnuje „posílení existujících investi čních nástroj ů v rámci 
upraveného institucionálního uspo řádání”, je vhodná pro vš echny skupiny technologií a 
představovala by jednozna čný posun vp řed;  
• politická možnost 1, která zahrnuje zvýšení finan čních prost ředků při malých 
institucionálních zm ěnách, by mohla být na základ ě své flexibility a bezprost řední 
účinnosti považována za výz namného kandidáta, ale obecn ě je vhodná pouze na podporu 
takových technologií, které tém ěř dosáhly konkurenceschopnosti; 
• politická možnost 3 by byla na základ ě zvýšené mobilizace finan čních prost ředků a 
schopnosti ú činné koordinace nástroj ů vhodná pro technologie skupiny III;  
• možnost pokra čování beze zm ěn by byla velmi nevhodná pro všechny skupiny technologií. 
                                                 
1 V ětrná energie z pozemních zdroj ů, solární vytáp ění, solární fotovoltaické články (c-Si), biopaliva první 
generace, sít ě na přenos elekt řiny, jaderné št ěpení (G III+), kombinovaná výroba tepla a energie, 
energetická ú činnost v budovách, doprav ě a průmyslu. 
2 Energie z mo řských větrných elektráren, solární fotovoltaické články (s tenkou vrstvou), koncentrovaná 
výroba elekt řiny ze solární energie, zachycování a uchovávání uhlíku, biopaliva druhé generace, 
elektrické rozvodné sít ě. 
3 Jaderné št ěpení – G IV, vodík a palivové články, mo řská energie, geotermální energie. 
CS 6   CS Je třeba poznamenat, že tyto záv ěry nevylu čují kombinaci r ůzných politických možností, a 
nepoukazují ani na zp ůsob či rychlost, jakými by m ěla být opat ření zavád ěna.  
Doporučení 
Závěrem doporu čujeme zvýšit objem zdroj ů na potřebnou úrove ň a prozkoumat vhodné 
možnosti institucionálních zm ěn. Kromě toho by na základ ě nutnosti rychlých opat ření bylo 
namístě bez prodlení provést politickou možnost 1 a p řípadně ve vhodnou dobu postupn ě a 
cíleně zavést vhodná opat ření možností 2 a 3.  
Při vypracovávání strategie je t řeba zohlednit toto: 
• v řadě případů by mohlo být vhodné sledovat kom binovanou strategii, která spojuje 
aspekty různých politických možností; 
• mnohé z technologií skupiny I, a zejm éna technologie v oblasti energetické ú činnosti, mají 
krátkodob ě využitelný potenciál, který by mohl být  argumentem pro urychlené a plné 
zavedení politické možnosti 2; 
• v souvislosti s technologiemi skupiny III je t řeba upozornit na to, že řada z nich již využívá 
alternativy navrhované v politické možnosti 2. 
7. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
V rámci navrhovaného procesu financování bude p řínosem nedávno zavedený informa ční 
systém plánu SET pro oblast monitorování  a hodnocení (SETIS). Za jeho provoz odpovídá 
Společné výzkumné st ředisko EU (SVS), které zajiš ťuje jeho nezávislost a objektivitu. Bude 
probíhat zejména nep řetržité monitorování investic do výzkumu v oblasti nízkouhlíkových 
energetických technologií a jeho výsledky se budou každoro čně zapracovávat do „mapy 
kapacit” zve řejňované v rámci SETIS.  
Dopad financování výzkumu vývoje a zavád ění technologií bude v rámci SETIS rovn ěž 
pozorně a nepřetržitě sledován a výsledné analýzy budou zve řejňovány dvakrát ro čně 
v „mapě technologií”. Sou časně SETIS zve řejní přezkum specifického pokroku dosaženého 
v oblasti technologií v rá mci plánu SET, a to bu ď prostřednictvím evropských pr ůmyslových 
iniciativ nebo program ů v souvislosti s Evropskou alianc í pro energetický výzkum. Tento 
přezkum bude probíhat pravideln ě na základ ě klíčových ukazatel ů výkonu, které budou 
společně vypracovávat SETIS a zú častněné strany v rámci procesu plánování a vymezování 
příslušných opat ření plánu SET a které budou zam ěřeny jak na jednotlivé t echnologie, tak i na 
odvětví. V zásad ě budou klí čové ukazatele výkonu zam ěřeny na náklady a na pom ěrný výkon 
technologií.