I. ÚVOD

Tato třináctá měsíční zpráva o pokroku na cestě k vytvoření účinné a skutečné bezpečnostní unie zachycuje vývoj ve dvou hlavních pilířích: prvním je boj proti terorismu a organizované trestné činnosti a proti prostředkům, které je podporují, a druhým je posilování obrany proti těmto hrozbám a budování odolnosti vůči nim.

Ve společném prohlášení o legislativních prioritách EU na období 2018–2019 ze dne 14. prosince 2017, které jménem Evropského parlamentu, rotujícího předsednictví Rady a Evropské komise podepsali jejich předsedové, se opět zdůrazňuje stěžejní význam lepší ochrany bezpečnosti občanů, a to začleněním této otázky do samého jádra legislativní činnosti Unie. Prioritou jsou iniciativy, jejichž cílem je zajistit, aby orgány členských států věděly, kdo překračuje společné vnější hranice EU, dále zavedení interoperabilních informačních systémů EU pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace a posílení nástrojů pro boj proti terorismu a proti praní špinavých peněz.

Tato zpráva mapuje pokrok, kterého bylo dosaženo při plnění legislativních priorit souvisejících s bezpečnostní unií. Komise se bude i nadále zasazovat o pokrok v této oblasti, a to v úzké spolupráci se všemi orgány a v souladu s pracovním programem Komise na rok 2018, který rovněž řadí tyto činnosti mezi priority. Tato práce bude podkladem pro neformální zasedání vedoucích představitelů na téma vnitřní bezpečnosti, jež se bude konat v září 2018 ve Vídni, jak bylo oznámeno v agendě lídrů.

Tato zpráva rovněž stanoví řadu kroků, které Komise podnikne, aby důrazněji podpořila členské státy v boji proti radikalizaci on-line i off-line, zejména navázáním na předběžná zjištění a doporučení expertní skupiny na vysoké úrovni pro radikalizaci a intenzivnější spoluprací s on-line platformami proti teroristickému obsahu na internetu. Předcházení radikalizaci a boj proti ní zůstává pro členské státy klíčovou výzvou, která vyžaduje součinnost vlád a subjektů na místní úrovni. Expertní skupina, která byla ustanovena v červenci 2017, aby vypracovala doporučení pro budoucí kroky, identifikovala řadu prioritních témat, která vyžadují další opatření.

Tato zpráva v neposlední řadě popisuje také pokrok, jehož bylo dosaženo při provádění dalších priorit v rámci bezpečnostní unie, zejména v oblasti kybernetické bezpečnosti, ochrany veřejných prostor, výzkumu v oblasti bezpečnosti, jakož i v otázce vnějšího rozměru boje proti terorismu.

II. PROVÁDĚNÍ LEGISLATIVNÍCH PRIORIT

Ve společném prohlášení o legislativních prioritách EU na období 2018–2019 se tři uvedené orgány dohodly, že v legislativním procesu upřednostní 31 nových iniciativ pro jednotnější, silnější a demokratičtější Unii, aby se zajistil významný pokrok aby výsledky byly pokud možno dosaženy před evropskými volbami v roce 2019. Lepší ochrana bezpečnosti našich občanů je oblast, která je v pracovním dokumentu připojeném ke společnému prohlášení uvedena na prvním místě.

Mezi uvedenými legislativními prioritami dále figurují návrhy Komise týkající se interoperability informačních systémů pro bezpečnost, správu hranic a řízení migrace, které byly přijaty v prosinci 2017 a kterými se nyní začíná zabývat Evropský parlament a v Rada. Komise dne 15. ledna 2018 předložila návrhy Výboru Evropského parlamentu pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE). Uskutečnily se první diskuse na úrovni pracovních skupin Rady. S ohledem na vysokou prioritu této iniciativy usiluje Komise spolu s Evropským parlamentem a Radou o co nejrychlejší pokrok. Pokud jde o práci na odstranění nedostatků v přístupu k informacím, probíhají mezi spolunormotvůrci třístranná jednání o návrhu Komise na zřízení evropského systému pro cestovní informace a povolení (ETIAS). Vzhledem k významu tohoto návrhu, a to i v souvislosti se společným cílem dosáhnout rychlého pokroku v oblasti interoperability, Komise naléhavě vyzývá spolunormotvůrce, aby v následujících týdnech dosáhli dohody.

Pokud jde o práci na maximalizaci přínosů stávajících informačních systémů, probíhají mezi spolunormotvůrci třístranná jednání o třech legislativních návrzích na posílení schengenského informačního systému (SIS). Komise vyzývá oba spolunormotvůrce k rychlému dosažení dohody o těchto návrzích, neboť jde o důležitý krok k dosažení silnějších a inteligentnějších informačních systémů pro ochranu hranic a bezpečnost a jejich interoperability. Pokud jde o doplňující návrh Komise na zjednodušení výměny informací z rejstříků trestů o státních příslušnících třetích zemí v EU prostřednictvím Evropského informačního systému rejstříků trestů (ECRIS), bude Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (LIBE) Evropského parlamentu hlasovat o svém mandátu k vyjednávání dne 25. ledna 2018. Komise vyzývá oba spolunormotvůrce k bezodkladnému dosažení dohody o těchto návrzích reformy Evropského informačního systému rejstříků trestů (ECRIS). Zároveň s touto legislativní činností přináší výsledky také praktické úsilí o posílení výměny informací. Například Europol uvádí, že v průběhu roku 2017 si Europol, členské státy a třetí strany vyměnily více než jeden milion zpráv SIENA. Komise bude i nadále spolupracovat se všemi členskými státy na plném provádění a uplatňování stávajících informačních systémů, a to zejména s těmi členskými státy, které jsou stále ještě v dostatečně pokročilé fázi provádění směrnice EU o jmenné evidenci cestujících (PNR), jež musí být plně provedena do 25. května 2018.

V červnu 2017 předložila Komise legislativní návrh na posílení mandátu agentury eu-LISA, který by agentuře umožnil zajistit technické provedení nového přístupu ke správě údajů pro ochranu hranic a bezpečnost. Na plenárním zasedání v lednu 2018 přijal Evropský parlament svůj mandát pro zahájení jednání o návrhu Komise, což umožní započít interinstitucionální diskuse.

V oblasti odhalování a předcházení financování terorismu dosáhly Rada EU a Evropský parlament dne 13. prosince 2017 politické dohody o návrhu Evropské komise na změnu čtvrté směrnice o boji proti praní peněz (tzv. pátá směrnice o boji proti praní peněz). Konečné kompromisní znění musí být ještě formálně schváleno oběma orgány. Pozměněná směrnice by mohla být vyhlášena v Úředním věstníku Evropské unie do poloviny roku 2018, takže by vstoupila v platnost 18 měsíců po svém vyhlášení, tj. koncem roku 2019. Směrnice obsahuje řadu nových opatření, která pomohou vnitrostátním orgánům lépe sledovat nezákonné finanční toky. Klíčovým prvkem této směrnice je zvýšení její transparentnosti ohledně toho, kdo skutečně vlastní společnosti, svěřenské fondy a ostatní právní uspořádání, a to posílením požadavků souvisejících s registrem skutečných vlastníků. Registr skutečných vlastníků společností bude zcela veřejný, zatímco registr skutečných vlastníků svěřenských fondů a ostatních právních uspořádání bude plně přístupný příslušným orgánům a povinným osobám (jako jsou banky) a komukoliv z obecné veřejnosti, kdo bude moci prokázat oprávněný zájem na přístupu k takovým informacím. Směrnice rovněž posiluje přístup finančních zpravodajských jednotek (FIU) k příslušným informacím, včetně informací z katastrů nemovitostí a nově vytvořených centralizovaných rejstříků bankovních účtů. Kromě toho prohlubuje spolupráci mezi orgány finančního dohledu v EU a zjednodušuje výměnu informací mezi nimi. Dalším klíčovým prvkem směrnice je významné snížení anonymity spojené s produkty, jako jsou předplacené karty a virtuální měny. Tato směrnice zavádí také další kritéria pro zařazení na seznam vysoce rizikových třetích zemí, mimo jiné transparentnost, která zajistí vysokou úroveň ochranných opatření u finančních toků z vysoce rizikových třetích zemí.

Poté, co dne 11. prosince 2017 přijal Evropský parlament svůj postoj k návrhu Komise na směrnici týkající se harmonizace definice praní peněz a trestních sankcí za praní peněz, byly dne 17. ledna 2018 zahájeny interinstitucionální diskuse.

V oblasti kybernetické bezpečnosti zkoumají spolunormotvůrci návrh Komise na nařízení, kterým se stanoví nový mandát pro Agenturu EU pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) a Evropský rámec pro certifikaci kybernetické bezpečnosti (tzv. „akt o kybernetické bezpečnosti“). Proběhlo několik kol diskusí na úrovni pracovních skupin Rady. První slyšení Výboru Evropského parlamentu pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE) se konalo dne 27. listopadu 2017. Vzhledem k rychle se rozvíjejícím kybernetickým hrozbám Komise naléhavě vyzývá spolunormotvůrce, aby na návrhu pracovali přednostně a dosáhli dohody do konce roku.

III. PŘEDCHÁZENÍ RADIKALIZACI

1.Expertní skupina na vysoké úrovni pro radikalizaci

Expertní skupina na vysoké úrovni pro radikalizaci, která byla zřízena, aby posílila úsilí zaměřené na předcházení radikalizaci a boj proti ní a aby zlepšila koordinaci a spolupráci mezi všemi příslušnými zainteresovanými stranami, předložila svou prozatímní zprávu v listopadu 2017. Zjištění a doporučení expertní skupiny projednala Rada pro spravedlnost a vnitřní věci dne 7. prosince 2017. Expertní skupina ve své prozatímní zprávě vyzdvihuje práci, která byla v oblasti předcházení radikalizaci vykonána na úrovni EU, zejména prostřednictvím iniciativ, jako je síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci (RAN), internetové fórum EU a Evropská strategická komunikační síť (ESCN). Prozatímní zpráva požaduje, aby v oblasti boje proti radikalizaci probíhaly mezi členskými státy, odborníky a vědci systematičtější výměny informací a osvědčených postupů, a vyzývá ke zřízení výraznějších podpůrných struktur na úrovni EU. Závěry prozatímní zprávy odpovídají výsledkům komplexního posouzení bezpečnostních politik EU, ze kterých vyplynulo, že koordinaci preventivních činností EU je potřeba posílit.

V návaznosti na prozatímní zprávu Komise pracuje na posílení stávajících iniciativ zaměřených na boj proti radikalizaci, na větším zapojení členských států a na zřízení mechanismu spolupráce na úrovni EU. Komise uplatní postupný přístup a jako první krok posílí koordinaci preventivních činností na úrovni EU.

Komise rovněž naváže na doporučení expertní skupiny týkající se dalších opatření, která je třeba učinit v řadě prioritních oblastí, aby se adekvátně reagovalo na rozsah a tempo růstu výzev souvisejících s radikalizací. Tato doporučení budou prováděna zejména prostřednictvím centra excelence sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci, jak je uvedeno v jeho ročním plánu činností na rok 2018. V zájmu podpory společných hodnot prostřednictvím vzdělávání kromě toho přijala Komise dne 17. ledna 2018 zvláštní doporučení, ve kterém vyzývá členské státy, aby na místní a celostátní úrovni učinily další kroky k posílení kritického myšlení, mediální gramotnosti a společných hodnot a k upevnění pocitu sounáležitosti.