Návrh NAŘÍZENÍ RADY o finanční pomoci Společenství v souvislosti s vyřazováním bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj v Bulharsku z provozu „Program Kozloduj“





[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ | V Bruselu dne 27.10.2009 KOM(2009)581 v konečném znění 2009/0172 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o finanční pomoci Společenství v souvislosti s vyřazováním bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj v Bulharsku z provozu „Program Kozloduj“ SEK(2009)1431 DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1. Úvod Vyřazení jaderných zařízení z provozu je závěrečným krokem životního cyklu těchto zařízení, který vyžaduje dlouhodobé finanční plánování. V praxi začíná vyřazování z provozu definitivním uzavřením jaderného zařízení s cílem ukončit jeho regulační kontrolu a zrušit omezení týkající se radiační ochrany, která na něj byla uvalena v době jeho provozu. Vyřazování z provozu probíhá až do té doby, kdy dojde k úplné obnově dotčeného místa a kdy je bezpečně naloženo s radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem. V důsledku toho trvají operace spojené s vyřazováním z provozu velmi dlouhou dobu. V případě definitivního uzavření jaderné elektrárny před původně předpokládaným koncem její životnosti je třeba řešit důsledky úbytku výrobní kapacity v odvětví energetiky, jakými je například zachování výrobních kapacit, které mají zabezpečit dodávky, nebo posílení energetické účinnosti v různých odvětvích. Finanční pomoc Společenství se poskytuje Litvě, Slovensku a Bulharsku jako opatření solidarity podporující tyto členské státy v jejich úsilí při provádění závazku, který spočívá v uzavření první generace jaderných reaktorů. Podpora pro Bulharsko končí v roce 2009, zatímco v případě Litvy a Slovenska potrvá až do roku 2013. Z důvodu rovného zacházení se navrhované prodloužení podpory Bulharsku vztahuje na období 2010-2013. Bulharsko požadovalo další finanční prostředky od roku 2005 (zasedání Evropské rady dne 16. prosince 2005). V roce 2009 byl Komisi předložen strategický podkladový dokument. 2. Situace v Bulharsku K bezpečnému vyřazení jaderných zařízení z provozu a s tím souvisejícímu nakládání s odpadem je nutno zajistit, aby odpovídající finanční zdroje byly řízeny transparentním způsobem a aby byly k dispozici ve chvíli, kdy je třeba je použít. Členské státy Evropské unie, které využívají jadernou energii při výrobě elektřiny, zavedly systémy, které se v jednotlivých členských státech liší a jejichž cílem je zajistit dostupnost prostředků nezbytných na operace ve spojitosti s vyřazením jaderných zařízení z provozu. Bulharsko takovýto systém zavedlo relativně nedávno, a to z důvodu svých současných i zděděných závazků z minulosti. Ostatní nové členské státy, které zdědily jaderné elektrárny z minulosti, je nadále provozují a mají možnost shromáždit požadované prostředky. Jaderné elektrárny v Bulharsku však byly uzavřeny předčasně (viz níže). V důsledku toho nemělo Bulharsko čas nashromáždit dostatek vlastních finančních prostředků, které by zcela pokryly náklady na vyřazení jaderných elektráren z provozu. Tato situace vyžadovala solidární odpověď ze strany Společenství: země má jaderné reaktory, pro které byly sjednány v rámci procesu přistoupení závazky k předčasnému uzavření, jež jsou začleněny do aktu o přistoupení, který vstoupil v platnost dne 1. ledna 2007. 3. Závazky k předčasnému uzavření a jejich finanční důsledky V rámci přístupových jednání se Bulharsko zavázalo uzavřít bloky 1 a 2 jaderné elektrárny Kozloduj do 31. prosince 2002 a bloky 3 a 4 této elektrárny nejpozději do 31. prosince 2006 (všechny reaktory typu VVER 440/230). Tyto závazky k uzavření a následnému vyřazení jaderné elektrárny z provozu byly zahrnuty do článku 30 Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „akt o přistoupení z roku 2005“). Akt o přistoupení z roku 2005 mezi jinými stanoví podporu Společenství v rámci Programu Kozloduj na 210 milionů EUR na období 2007–2009. Tato podpora zajistila plynulé pokračování předvstupní podpory v rámci PHARE, kdy se pro Bulharsko do roku 2006 vyčlenila částka 340 milionů EUR. Podpora na období 2007 – 2009 se přiděluje jako příspěvek EU do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu (KIDSF), který spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) a do něhož je Společenství hlavním přispěvatelem. V současné době byly všechny 4 bloky uzavřeny a ze všech čtyř reaktorů bylo odstraněno palivo. Původně byla v roce 2001 zvolena „strategie odložené likvidace“. Mezitím se na základě posouzení této strategie bulharská vláda v roce 2006 rozhodla, že přejde ke „strategii okamžité likvidace“. To je v souladu s mezinárodními doporučeními a umožňuje urychlené vyřazení jaderných zařízení z provozu, což umožní zachovat know-how zaměstnanců jaderné elektrárny a zaměstnat je při likvidaci, čímž se rovněž zmírní sociální důsledky uzavření elektrárny. Důsledkem změny strategie je to, že finanční prostředky musejí být k dispozici mnohem dříve. Bulharsko tyto prostředky požadovalo od roku 2005. Podpora Bulharsku se až dosud řídila smlouvou o přistoupení. V době, kdy probíhala jednání o finančních výhledech, Bulharsko ještě nebylo členským státem EU. Strategické rozhodnutí Bulharska provést okamžitou likvidaci bylo přijato dost pozdě. Finanční výhled na období 2007-2013 tudíž neobsahuje žádné ustanovení o prodloužení období financování v Bulharsku. Na zasedání Rady v roce 2005 Bulharsko požadovalo další finanční prostředky. Rada se usnesla, že se daná situace bude řešit revizí finančních výhledů. Je nicméně důležité, aby po určitou dobu byly nepřetržitě k dispozici finanční prostředky, aby nedošlo k riziku ztráty odborných znalostí na pracovišti a ohrožení bezpečné likvidace. Z finanční pomoci Společenství se poskytuje podpora pro vyřazení jaderné elektrárny z provozu včetně projektů řízení a bezpečného uskladnění odpadu z demontáže a vyhořelého paliva. Pomoc Společenství zahrnuje rovněž opatření v odvětví energetiky, jejichž cílem je zmírnit následky předčasného uzavření těchto elektráren. K těmto opatřením například patří nahrazení výrobní kapacity, opatření související s bezpečností dodávek nebo zvýšení energetické účinnosti v různých veřejných i soukromých sektorech. 4. Současný stav pomoci Společenství Do konce roku 2008 se celkové dohody o příspěvcích do fondu KIDSF vztahovaly na 525 milionů EUR, z nichž 490 milionů EUR pocházelo z EU. V roce 2009 bude KIDSF vyplacen další příspěvek EU ve výši 77,5 milionů EUR. Ze stávajících příspěvků účelově vyčlenila EBRD 513 milionů EUR v grantových smlouvách. Celkově bylo na projekty vyřazování z provozu věnováno 253 milionů EUR, z nichž bylo 76 milionů EUR určeno na projekty nakládání s odpady a 259 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky. Do konce roku 2009 zbývá 89,5 milionů EUR, které lze přidělit na grantové smlouvy uzavřené fondem KIDSF. Celkově fond obdržel skutečné platby ve výši 383 milionů EUR. Podpora vyplacená do roku 2009 byla určena hlavně na přípravné práce spojené s vyřazením jaderné elektrárny z provozu. Bylo dosaženo značného pokroku při využívání finančních prostředků Společenství. Výsledky dosažené při vyřazování z provozu lze shrnout pomocí seznamu hlavních globálních projektů, které v současné době probíhají: - skladování vyhořelého paliva; - úplný laboratorní a radiologický inventář měření v blocích 1-4; - přípravy vyřazované infrastruktury včetně separace, bezpečnosti a kontroly radiologického přístupu v daném místě; - zpracování a úprava odpadů; - nástroje na demontáž, fragmentační a dekontaminační střediska; - zařízení pro skladování jaderného odpadu, nízko radioaktivního a běžného odpadu na místě; - přeprava odpadu v daném místě a zařízení na jeho zpracování; - posuzování dopadu projektů zpracování odpadu na životní prostředí; - komplexní měření za účelem neomezeného uvolnění; - zprávy o analýze bezpečnosti činností spojených s vyřazováním z provozu; - řízení projektu. Zmírňující opatření v odvětví energetiky na období do roku 2009 byla zaměřena na priority zacílené zejména na zlepšení energetické účinnosti průmyslu i obytných budov a na pomoc při větším využívání obnovitelných zdrojů energie. Příslušné projekty byly „projekty rychlého rozběhu“, jejichž výsledkem byla výrazná úspora energie a snížení emisí CO2. Do června 2008 dosáhlo snížení emisí 1,2 milionu tun CO2 ročně a úspory elektřiny dosáhly úrovně 1,5 milionu MWh ročně, což odpovídá instalované kapacitě 242 MW. 5. Rozšíření finanční podpory Hlavním cílem tohoto návrhu je prodloužit podporu Bulharsku s cílem podpořit a dohlédnout na bezpečnou údržbu a vyřazení bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj z provozu. V tomto ohledu je konkrétním cílem pokračovat v provádění schváleného plánu vyřazování z provozu. Tento plán zahrnuje bezpečnou údržbu, skutečné fyzické vyřazení z provozu a demontáž jaderné elektrárny - bloků 1 až 4 - a likvidaci odpadu. Současně přispívá ke zmírnění sociálních/hospodářských dopadů předčasného uzavření, neboť se nadále zaměstnávají pracovníci z uzavřené jaderné elektrárny. To je důležité, aby se zachovala dostatečně vysoká úroveň bezpečnosti po uzavření zařízení. Z nejaderného hlediska je třeba, aby po uzavření zařízení byly zabezpečeny dodávky a dostatečná náhradní kapacita za uzavřenou kapacitu. Jak bylo uvedeno výše, na vyřazování z provozu nebyly vyčleněny žádné finanční prostředky předtím, než Bulharsko jadernou elektrárnu zdědilo. Předčasné uzavření obsažené ve smlouvě o přistoupení neumožnilo, aby Bulharsko nashromáždilo potřebné finanční prostředky. Změna strategie podporující účinnost a efektivnost programu vyřazování z provozu vyžaduje, aby byly finanční prostředky nepřetržitě k dispozici i po roce 2009. Pokračování finanční podpory je důležité pro udržení požadované úrovně bezpečnosti. Bezpečnost by mohla být ohrožena ztrátou nezbytných odborných znalostí, mezinárodních osvědčených postupů s maximálním využíváním vlastních zaměstnanců, což je jasné riziko, pokud nebudou v příštích letech k dispozici odpovídající finanční zdroje k udržení těchto odborných znalostí a k pokračování demontáže. Do roku 2009 Bulharsko prokázalo výborné výsledky při používání fondů na podporu vyřazování z provozu. Aby bylo možno splnit výše uvedené cíle s ohledem na vstřebávací kapacitu stanovenou na základě pomoci poskytnuté během současného období, umožní celkový příspěvek Společenství navýšený o dalších 300 milionů EUR Bulharsku pokračovat ve vyřazování z provozu a zmírnit důsledky předčasného uzavření. Prodloužení finanční podpory je samozřejmě spojeno s okamžitou demontáží všech čtyř bloků. Účelem tohoto návrhu nařízení je stanovit právní rámec, který by umožnil poskytování podpory Společenství od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013. 5.1. Rozsah finanční podpory V roce 2009 byl Komisi předložen strategický podkladový dokument. Ten podrobily útvary Komise důkladné analýze. 5.1.1. Vyřazení z provozu: Vyřazení z provozu musí být prioritou rozšíření finanční pomoci Společenství poskytované Bulharsku. Přípravné práce spojené s vyřazováním z provozu rychle postupují za využívání prostředků Společenství poskytnutých do roku 2009. Aby bylo možno dokončit přípravnou fázi a přistoupit k vlastní demontáži, je třeba vzhledem k rozsahu těchto činností získat další finanční podporu na období 2010-2013. Nepřetržité pokračování vyřazování z provozu je důležité, aby se zaručila schválená úroveň bezpečnosti, udržely odborné znalosti, které se v současné době v elektrárně vyskytují, a aby se zabránilo sociálně-ekonomickým problémům vyvolaným zvýšenou nezaměstnaností (v současné době se na vyřazování z provozu podílí 715 zaměstnanců). Rozšíření finanční podpory zajistí, aby vyřazování z provozu bezpečně pokračovalo. Podpora bude směrována do těchto oblastí: 1) řízení projektu, inženýrská a technická pomoc na podporu provádění programu vyřazování z provozu; 2) vyplácení platů 715 odborníkům jaderné elektrárny Kozloduj (provoz, údržba, technická podpora a řízení projektu), práce spojené s vyřazováním bloků 1 až 4 z provozu. Aktivní zapojení zaměstnanců elektrárny snižuje nutnost využívání organizací zvnějšku a vysoce přispívá ke snížení nákladů na celý proces; 3) příspěvek na výstavbu Národního zařízení na likvidaci radioaktivních odpadů, které je klíčové pro provádění programu vyřazování z provozu; 4) infrastruktura dané lokality a nakládání s odpadem z demontáže, včetně dalších prostředků na projekty, které jsou již ve fázi výběrového řízení. 5.1.2. Zmírňující opatření v odvětví energetiky S ohledem na vývoj a skutečné potřeby je třeba zaměřit priority v nejaderném sektoru na řešení klíčových otázek zlepšení bezpečnosti a spolehlivosti zásobování energií, diverzifikace spotřeby energie, energetické účinnosti a snížení emisí oxidu uhličitého . Dosažení těchto priorit jakožto budoucích opatření ke zmírnění důsledků předčasného uzavření elektrárny vyžaduje značné úsilí, které je třeba vyvinout k provedení nezbytných rekonstrukcí, k přijetí opatření v oblasti energetické účinnosti, k modernizaci a diverzifikaci odvětví energetiky. Tyto priority jsou obsaženy v Bulharské energetické strategii, vypracované v listopadu 2008 po vytvoření nové evropské energetické politiky. 6. Provádění Byla vytvořena zvláštní rozpočtová linie, 060505, která se používá k financování mezinárodních programů na podporu vyřazování jaderných zařízení z provozu v rámci finančního výhledu 2007-2013, konkrétně pro Bulharsko do roku 2009. Finanční pomoc Bulharsku na období 2010-2013 by měla rovněž spadat pod tuto rozpočtovou linii. Pro rozpočtovou linii 060505 by tedy mělo být uvolněno dalších 300 milionů EUR. Pokračování současného způsobu provádění finanční pomoci Společenství by vedlo k dalšímu příspěvku Společenství fondu KIDSF, který spravuje EBRD. Podrobný postup poskytování další pomoci Bulharsku na období 2010-2013 bude sladěn s postupem při poskytování podpory Litvě a Slovensku. Rozhodnutí Komise týkající se postupů (K(2007)5538) bude příslušným způsobem změněno. Stejně jako v případě současné podpory bude další podpora poskytována na základě každoročního rozhodnutí Komise o financování, které stanoví výši ročního příspěvku stejně jako účely používání prostředků, které jsou dále podrobně rozpracovány v každoročně aktualizovaném kombinovaném programovém dokumentu přiloženém k rozhodnutí Komise o financování. 7. Právní základ V případě Bulharska se článek 30 aktu o přistoupení z roku 2005 týká pouze období 2007-2009. Akt nestanoví zvláštní právní základ pro pokračující podporu Bulharsku po roce 2009 jako v případě Litvy. Smlouva o přistoupení a článek 30 aktu o přistoupení tudíž nemohou tvořit vhodný právní základ pro další financování po roce 2009. Vhodným právním základem je tedy článek 203 Smlouvy o Euratomu. Stejný základ byl použit pro další pomoc Společenství poskytnutou Slovenské republice na základě současného finančního výhledu. Uvedený článek stanoví, že: „ukáže-li se, že k dosažení některého z cílů Společenství je nezbytná určitá činnost Společenství, a tato smlouva mu k tomu neposkytuje nezbytné pravomoci, přijme Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslně vhodná opatření“. 8. Závěr Financování vyřazování jaderných zařízení z provozu, jehož se týkaly závazky k předčasnému uzavření, bylo velmi důležitým tématem přístupových jednání s Bulharskem. Bulharsko souhlasilo s tím, že odstaví z provozu čtyři bloky elektrárny Kozloduj. Evropská unie vyjádřila svou solidaritu tím, že Bulharsku poskytla finanční pomoc na vyřazení jaderných zařízení z provozu. Unie své závazky na období 2007-2009 již splnila. Současné potřeby a důsledky předčasného uzavření jaderných bloků elektrárny Kozloduj však nedávno ukázaly, že je třeba zavést nástroje na podporu Bulharska po zbývající dobu současných finančních výhledů na období 2010-2013. Bulharsko tuto další podporu požaduje od roku 2005. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Rada žádá, aby přijala přiložený návrh nařízení. 2009/0172 (CNS) Návrh NAŘÍZENÍ RADY o finanční pomoci Společenství v souvislosti s vyřazováním bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj v Bulharsku z provozu „Program Kozloduj“ RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy, s ohledem na žádost Bulharska o další financování, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu, vzhledem k těmto důvodům: (1) Bulharsko se zavázalo, že uzavře bloky 1 a 2 jaderné elektrárny Kozloduj do 31. prosince 2002 a bloky 3 a 4 do 31. prosince 2006 a provede jejich následné vyřazení z provozu. Evropská unie vyjádřila svou vůli nadále poskytovat finanční pomoc úsilí Bulharska při vyřazování těchto bloků z provozu až do roku 2009 jako pokračování předvstupní pomoci plánované podle programu Phare. (2) Smlouva z roku 2005 o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii, a zejména článek 30 Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, zavedly vzhledem k závazku Bulharska uzavřít bloky 3 a 4 jaderné elektrárny Kozloduj program pomoci (dále jen „Program Kozloduj“) s rozpočtem 210 milionů EUR na období 2007 až 2009. (3) Mezinárodní fondy na podporu vyřazování z provozu, které spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD), existují již mnoho let. Společenství je jejich hlavním přispěvatelem. (4) Unie uznává, že Bulharsko vynaložilo úsilí a dosáhlo značného pokroku během přípravné fáze Programu Kozloduj za využívání prostředků Společenství poskytnutých do roku 2009 a že je nutno poskytnout další finanční podporu i po roce 2009, aby bylo možno pokračovat ve vlastní demontáži. (5) Je rovněž důležité využít vlastní zdroje jaderné elektrárny Kozloduj, neboť to přispívá k dostupnosti nezbytných odborných znalostí a současně ke zmírnění sociálních a hospodářských dopadů předčasného uzavření tím, že se nadále zaměstnávají pracovníci z uzavřené jaderné elektrárny. Pokračování finanční podpory je tedy důležité pro udržení požadované úrovně bezpečnosti. (6) Unie rovněž uznává, že finanční podpora je nutná k tomu, aby bylo možno pokračovat v přijímání zmírňujících opatření v odvětví energetiky vzhledem k rozsahu ztráty kapacit způsobené uzavřením jaderných bloků a jejímu dopadu na bezpečnost zásobování energií v daném regionu. (7) Je tedy třeba vyčlenit ze souhrnného rozpočtu Evropské unie částku ve výši 300 milionů EUR na financování vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu v letech 2010 až 2013. (8) Prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie určené na vyřazení z provozu by neměly vést k narušení hospodářské soutěže ve vztahu k elektrárenským společnostem na trhu s energií v Unii. Tyto prostředky by v souladu s acquis měly být rovněž použity na financování opatření k náhradě ztráty výrobní kapacity. (9) Finanční pomoc by měla být nadále poskytována jako příspěvek Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu, který spravuje EBRD. (10) Mezi úkoly EBRD patří též správa veřejných prostředků přidělených na programy vyřazování jaderných elektráren z provozu a dohled nad finančním řízením těchto programů s cílem optimalizovat využití veřejných prostředků. Kromě toho EBRD plní úkoly týkající se rozpočtu, které jí jsou svěřeny Komisí v souladu s čl. 53 odst. 7 finančního nařízení. (11) V zájmu zajištění co nejvyšší účinnosti by vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu mělo být provedeno s využitím nejlepších dostupných technických odborných znalostí a s náležitým zohledněním povahy a technologických specifikací bloků, které mají být odstaveny. (12) Vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu by mělo být provedeno v souladu s právními předpisy z oblasti životního prostředí, zejména se směrnicí Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí[1]. (13) Finanční referenční částka ve smyslu bodu 38 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení[2] by měla být zahrnuta v tomto nařízení pro celou dobu trvání Programu Kozloduj, aniž jsou tím dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vymezené Smlouvou o založení Evropského společenství. (14) K přijetí opatření nezbytných pro provádění tohoto nařízení by Komisi měl být nápomocen výbor zřízený čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (EURATOM) č. 549/2007[3], PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Tímto nařízením se zřizuje program stanovující podrobná prováděcí pravidla pro finanční příspěvek Společenství k řešení vyřazování bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj z provozu a důsledků jejich uzavření v Bulharsku (dále jen „Program Kozloduj“). Článek 2 Příspěvek Společenství na Program Kozloduj je poskytován s cílem finančně podpořit opatření spojená s vyřazením jaderné elektrárny Kozloduj z provozu, opatření na obnovu životního prostředí v souladu s acquis a na modernizaci konvenční výrobní kapacity, která má nahradit výrobní kapacitu čtyř reaktorů jaderné elektrárny Kozloduj, a další opatření, která jsou důsledkem rozhodnutí o uzavření této elektrárny a o jejím vyřazení z provozu a která přispívají k nezbytné restrukturalizaci, obnově životního prostředí a modernizaci odvětví výroby, přenosu a distribuce energie v Bulharsku, jakož i zvyšování bezpečnosti dodávky energie a zlepšování energetické účinnosti v Bulharsku. Článek 3 1. Finanční referenční částka nezbytná pro provádění Programu Kozloduj v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 se stanoví na 300 milionů EUR. 2. Roční přidělené položky rozpočtu schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu. 3. Výše přidělených prostředků na Program Kozloduj může být v době od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 přezkoumána s ohledem na pokrok při provádění programu a pro zajištění toho, aby programování a přidělování zdrojů vycházelo ze skutečné potřeby plateb a vstřebávací kapacity. Článek 4 V návaznosti na ustanovení aktů o přistoupení může příspěvek na některá opatření činit až 100 % celkových výdajů. Mělo by být vyvinuto veškeré úsilí, aby se pokračovalo v praxi spolufinancování zavedené v rámci předvstupní pomoci a pomoci poskytnuté v období let 2007–2009 na podporu úsilí Bulharska při vyřazování z provozu a aby se případně zajistilo spolufinancování z jiných zdrojů. Článek 5 1. Finanční pomoc na opatření v rámci Programu Kozloduj se poskytuje jako příspěvek Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu, který spravuje EBRD, v souladu s čl. 53 odst. 7 finančního nařízení. 2. Opatření v rámci Programu Kozloduj se přijímají postupem podle čl. 8 odst. 2. Článek 6 1. Komise může nechat provést audit využívání pomoci, a to buď přímo prostřednictvím svých vlastních zaměstnanců nebo prostřednictvím jakéhokoli jiného způsobilého externího subjektu podle svého výběru. Tyto audity mohou být prováděny po celou dobu trvání dohody mezi Společenstvím a EBRD o poskytnutí finančních prostředků Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku. Zjištění auditu mohou vést k případnému rozhodnutí Komise o vymáhání poskytnuté částky. 2. Zaměstnanci Komise a externí osoby, které Komise pověřila, mají za účelem provádění těchto auditů právo na přístup, zejména do kanceláří příjemce a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě. Účetní dvůr má stejná práva jako Komise, zejména právo na přístup. Kromě toho je Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) oprávněn za účelem ochrany finančních zájmů Společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem provádět v rámci Programu Kozloduj kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[4]. 3. Pro účely akcí Společenství financovaných na základě tohoto nařízení se pojmem nesrovnalost uvedeným v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[5] rozumí jakékoli porušení právního předpisu Společenství nebo smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí spravované nebo rozpočty spravované jinými mezinárodními organizacemi jménem Společenství. 4. Dohody mezi Společenstvím a EBRD o poskytování prostředků Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení elektrárny Kozloduj z provozu stanoví vhodná opatření na ochranu finančních zájmů Společenství proti podvodům, korupci a jiným nesrovnalostem, která umožní Komisi, úřadu OLAF a Účetnímu dvoru provádět kontroly na místě. Článek 7 Komise zajistí provádění tohoto nařízení a pravidelně podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě. Provede přezkum v polovině období podle čl. 3 odst. 3. Článek 8 1. Komisi je nápomocen výbor zřízený čl. 8 odst. 1 nařízení Rady (Euratom) č. 549/2007. 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se postup stanovený v čl. 8 odst. 2 nařízení (Euratom) č. 549/2007. Článek 9 Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie . Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne Za Radu Andris PIEBALGS člen / členka Komise LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ 1. NÁZEV NÁVRHU: „Program Kozloduj“ na vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj (Bulharsko) z provozu 2. RÁMEC ABM / ABB (SPRÁVA/SESTAVOVÁNÍ ROZPOČTU PODLE ČINNOSTÍ) Oblast politiky a související aktivity, kterých se návrh týká: Doprava a energie 0605 Jaderná energie 3. ROZPOČTOVÉ LINIE 3.1 Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a administrativní pomoc) (dříve linie B.A) včetně okruhů: 060505 Jaderná bezpečnost — Přechodná opatření (odstavení jaderných zařízení) 3.2 Doba trvání akce a finančního dopadu: 2010-2013 3.3 Rozpočtové charakteristiky ( v případě potřeby doplňte řádky ): Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek do ESVO | Příspěvek kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu | 060505 | Nepov. výdaje | Rozl.[6] | Ne | Ne | Ne | č. 1a | 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ 4.1 Finanční zdroje 4.1.1. Shrnutí prostředků na závazky (PZ) a prostředků na platby (PP) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Celkový objem lidských zdrojů | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 | 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE Podrobné souvislosti návrhu jsou vyžadovány v důvodové zprávě. Tato část legislativního finančního výkazu by měla obsahovat následující doplňující informace: 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Během jednání o přistoupení se Bulharsko zavázalo odstavit bloky 1 a 2 jaderné elektrárny Kozloduj v roce 2002 a bloky 3 a 4 nejpozději do 31. prosince 2006. Tyto závazky týkající se odstavení byly zahrnuty do protokolu k Aktu o podmínkách přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii. Je třeba připomenout, že podpora se vztahuje na proces vyřazení jaderné elektrárny z provozu a na jeho nejaderné důsledky. Studie, jež byla financována v rámci programu PHARE a kterou vypracovalo konsorcium EDF/Framatome a kterou potvrdily jiné mezinárodní studie, odhadla náklady na vyřazení bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj (typu VVER 440/230) z provozu zahrnující všechny operace včetně zpracování odpadu, s výjimkou definitivního uskladnění vyhořelého paliva, přibližně na 710 milionů EUR (hodnota z roku 2000). Nutno poznamenat, že bulharské orgány vždy předkládaly vyšší odhady. K tomu je třeba přičíst ještě nejaderné náklady (například nahrazení výrobních kapacit; opatření spojená se zabezpečením dodávek) v důsledku vyřazení elektrárny z provozu. S ohledem na značný rozsah částek, které jsou pro vyřazení těchto zařízení z provozu nezbytné, souhlasila Evropská unie i s tím, že pro období, na které se vztahuje příští finanční výhled, by měly být prostředky odpovídající a že plánování těchto prostředků by mělo být založeno na skutečných finančních potřebách a skutečné vstřebávací kapacitě. 5.2. Přidaná hodnota zásahu ze strany Společenství, provázanost návrhu s dalšími finančními nástroji a možná synergie Otázka poskytování financí na vyřazení jaderných zařízení, která jsou předmětem závazků k předběžnému uzavření, z provozu zabírala při diskusích o rozšíření Evropské unie velmi důležité místo. Dotyčné členské státy souhlasily s tím, že některé reaktory uzavřou. Evropská unie vyjádřila svou solidaritu tím, že Bulharsku poskytla finanční pomoc na vyřazení jaderných zařízení z provozu. Svým závazkům již Unie dostála v období 2007-2009. Nyní je nutné realizovat nezbytné nástroje, které umožní splnit její závazky v rámci finanční perspektivy na období roků 2010-2013. 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce ABM Cíl: Financovat vyřazení z provozu jaderné elektrárny Kozloduj – bloků 1 až 4 – a opatření v oblasti energetiky jako důsledek jejich odstavení. Prostředky přidělené na program Kozloduj se použijí na financování různých opatření uvedených v čl. 30 odst. 2 protokolu ke smlouvě o přistoupení. Upřednostní se skutečná práce na vyřazování elektrárny z provozu, aby se zaručila vysoká úroveň jaderné bezpečnosti, opatření na modernizaci konvenčních kapacit na výrobu energie, na zlepšení energetické bezpečnosti propojením transevropských sítí a opatření zaměřené na pomoc personálu jaderné elektrárny při udržení vysoké úrovně provozní bezpečnosti v elektrárně při zahájení odstávky a během vyřazování reaktorů z provozu. Výsledek: Odstavení reaktorů 1 až 4 a zahájení vyřazování jaderné elektrárny z provozu. Ukazatel: Monitorovací ukazatele budou zahrnovat zejména: - skutečné odstavení dotyčných reaktorů elektrárny Kozloduj k plánovaným termínům, tj. bloků 1 a 2 do 31. prosince 2002, bloků 3 a 4 do 31. prosince 2006; - dostupnost ročních plánů financování na základě zpráv o postupu; - zkoncipování grantových smluv s EBRD, - zkoncipování podrobných smluv, včetně odhadu nákladů, - pravidelné podávání zpráv, - zahájení vyřazování z provozu v souladu s celostátní strategií vyřazování jaderných zařízení z provozu. 5.4. Způsob provádění (orientační) Uveďte způsob[12] provádění akce. ( Centralizované řízení ( přímo ze strany Komise ( nepřímo na základě pověření pro: ( výkonné agentury, ( subjekty, které Společenství zřídila a o nichž se zmiňuje článek 185 finančního nařízení, ( národní veřejné subjekty / subjekty pověřené poskytováním služeb ve veřejném zájmu. ( sdílené nebo decentralizované řízení ( spolu s členskými státy ( spolu se třetími zeměmi ( společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte, se kterými) Příslušné poznámky: Prostředky bude možné poskytnout jako příspěvek Společenství do mezinárodních fondů na podporu vyřazování z provozu, které spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD). 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ 6.1. Monitorovací systém Monitorování dvakrát ročně 6.2 Hodnocení 6.2.1. Hodnocení předem (ex ante) Hodnocení předem bylo provedeno s využitím vlastních zdrojů. 6.2.2. Opatření přijatá po průběžném/následném hodnocení (ex post) (na základě podobných zkušeností z minulosti) Na základě hodnocení v polovině období u programů Ignalina a Bohunice byla zkoncipována strategie realizace programů vyřazování jaderných zařízení z provozu. 6.2.3. Podmínky a častost budoucích hodnocení Hodnocení v polovině období a hodnocení následné 7. OPATřENÍ PROTI PODVODůM Komise může nechat provést audit využití grantu, který uskuteční buď přímo její zaměstnanci, nebo jiný kvalifikovaný vnější subjekt podle jejího výběru. Tyto audity lze provádět po celou dobu trvání smlouvy a po dobu pěti let ode dne vyplacení zůstatku z grantu. Výsledky auditu mohou případně vést Komisi k tomu, že bude požadovat vrácení vyplacených částek. Zaměstnanci Komise a externí osoby pověřené Komisí musí mít zaručen odpovídající přístup do kanceláří příjemce a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě, jež jsou potřeba k provádění auditů. Účetní dvůr má stejná práva jako Komise, včetně práva na přístup. Za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem je kromě toho v rámci tohoto programu oprávněn provádět kontroly a inspekce na místě v souladu s nařízením Rady (EURATOM, ES) č. 2185/96[13] také Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF). Pro účely činností Společenství financovaných na základě tohoto nařízení se výrazem nesrovnalost uvedeným v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Společenství nebo jakékoli nedodržení smluvního závazku vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropských společenství, rozpočty spravované Evropskými společenstvími, a to formou neoprávněného výdaje, nebo rozpočty spravované jinými mezinárodními organizacemi jménem Společenství. Dohody mezi Společenstvím a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj týkající se poskytování prostředků Společenství do Mezinárodního fondu na podporu vyřazení z provozu obsahují příslušná ustanovení, která mají chránit finanční zájmy Společenství proti podvodům, korupci a jiným nesrovnalostem a která mají Komisi, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům a Účetnímu dvoru umožnit provádět kontroly na místě. 8. ÚDAJE O ZDROJÍCH 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci[15] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0 | 0 | Zaměstnanci financovaní[16] podle čl. XX 01 02 | Ostatní zaměstnanci financovaní[17] podle čl. XX 01 04/05 | CELKEM | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 | 8.2.2. Popis úkolů, které vyplývají z akce Roční programování Pravidelné monitorování 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa) (V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst podle původu) ( Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen nebo prodloužen ( Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok n ( Pracovní místa, o něž je třeba požádat v příštím procesu RSP / PNR ( Pracovní místa, jež mají být obsazena převedením stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní přeobsazování) ( Pracovní místa požadovaná pro rok n, avšak neplánovaná v procesu RSP / PNR dotyčného roku 8.2.4. Další administrativní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 04/05 – Výdaje na správu a řízení) v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rozpočtová linie (číslo a okruh) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | 1. Technická a administrativní pomoc (včetně souvisejících personálních nákladů) | Výkonné agentury[18] | Další technická a administrativní pomoc | - interní (intra muros) | - externí (extra muros) | Technická a administrativní pomoc celkem | 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Druh lidských zdrojů | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | Úředníci nebo dočasní zaměstnanci (XX 01 01) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 | Zaměstnanci financovaní podle čl. XX 01 02 (pomocní pracovníci, přidělení národní odborníci, smluvní zaměstnanci atd.) (upřesněte rozpočtovou linii) | Náklady na lidské zdroje a související náklady celkem (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 | Výpočet – Úředníci a dočasní zaměstnanci Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 2,5 pracovníka na plný úvazek * 122 000 = 305 000 Výpočet – Zaměstnanci financovaní podle článku XX 01 02 Případně by měl být uveden odkaz na bod 8.2.1 8.2.6. Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a násl. | CELKEM | XX 01 02 11 01 – Služební cesty | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 | XX 01 02 11 02 – Schůze a konference | XX 01 02 11 03 – Výbory[19] | XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace | XX 01 02 11 05 – Informační systémy | 2. Ostatní výdaje na řízení celkem (XX 01 02 11) | 3. Ostatní výdaje administrativního charakteru (upřesněte i s odkazem na rozpočtovou linii) | Administrativní výdaje celkem, kromě lidských zdrojů a souvisejících nákladů (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 | Výpočet – Další administrativní výdaje nezahrnuté do referenční částky 4 služební cesty ročně pro 2 osoby (1 000 EUR na služební cestu) 2 služební cesty ročně do EBRD pro 4 osoby (800 EUR na služební cestu) Celkem 14 400 EUR [1] Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40. [2] Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1. [3] Úř. věst. L 131, 23.5.2007, s. 1. [4] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [5] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. [6] Rozlišené položky [7] Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx. [8] Výdaje v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [9] Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 04 nebo xx 01 05. [10] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [11] V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce. [12] Zvolíte-li více než jeden způsob, uveďte další podrobnosti v části „příslušné poznámky“ tohoto bodu. [13] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [14] Jak je popsáno v bodě 5.3. [15] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [16] Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce. [17] Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky. [18] Měl by být uveden odkaz na konkrétní legislativní finanční výkaz dotyčných výkonných agentur. [19] Uveďte přesně druh výboru a skupinu, do níž náleží.