(4)Ve světle rychle se měnící hospodářské a geopolitické situace se evropský semestr v roce 2022 vrací k široké koordinaci hospodářských politik a politik zaměstnanosti, přičemž se vyvíjí v souladu s požadavky na provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jak je uvedeno v roční analýze udržitelného růstu 2022. Provádění přijatých plánů pro oživení a odolnost má zásadní význam pro plnění politických priorit v rámci evropského semestru, neboť tyto plány řeší všechny nebo významnou část příslušných doporučení pro jednotlivé země vydaných v rámci cyklů evropského semestru 2019 a 2020. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019 a 2020 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241, a relevantní jsou i veškerá doporučení pro jednotlivé země vydaná do dne předložení upraveného plánu.

(5)Obecná úniková doložka je aktivní od března 2020. Ve svém sdělení ze dne 3. března 2021 vyjádřila Komise názor, že by rozhodnutí o deaktivaci nebo dalším uplatňování obecné únikové doložky mělo být považováno za celkové posouzení stavu hospodářství, přičemž klíčovým kvantitativním kritériem by měla být úroveň hospodářské činnosti v EU nebo eurozóně ve srovnání s úrovněmi před krizí (konec roku 2019). Zvýšená nejistota a silná rizika nepříznivého vývoje hospodářského výhledu v souvislosti s válkou v Evropě, bezprecedentní nárůst cen energií a pokračující narušení dodavatelského řetězce vyžadují prodloužení platnosti obecné únikové doložky Paktu o stabilitě a růstu do roku 2023.

(6)V souladu s přístupem uvedeným ve stanovisku Rady ze dne 18. června 2021 ke konvergenčnímu programu z roku 2021 se nastavení fiskální politiky v současné době nejlépe měří jako změna primárních výdajů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů), s výjimkou dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, avšak včetně výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) z Nástroje pro oživení a odolnost a z jiných fondů EU, v poměru ke střednědobému potenciálnímu růstu. Aby bylo možné posoudit, zda je vnitrostátní fiskální politika obezřetná a zda její složení přispívá k udržitelnému oživení v souladu se zelenou a digitální transformací, je nad rámec celkové orientace fiskální politiky věnována pozornost rovněž vývoji primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů a s výjimkou dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19) a investic.

(7)Dne 2. března 2022 přijala Komise sdělení obsahující obecné pokyny k fiskální politice pro rok 2023, jehož cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států, a tím posílit koordinaci politik. Komise uvedla, že na základě makroekonomického výhledu zimní prognózy z roku 2022 se přechod od celkové podpůrné orientace fiskální politiky v období 2020–2022 k obecně neutrální souhrnné orientaci fiskální politiky v roce 2023 jeví jako přiměřený, přičemž je současně připravena reagovat na vyvíjející se hospodářskou situaci. Komise oznámila, že by fiskální doporučení pro rok 2023 měla i nadále rozlišovat mezi jednotlivými členskými státy a zohledňovat možné efekty přelévání mezi jednotlivými zeměmi. Komise vyzvala členské státy, aby tyto pokyny zohlednily ve svých programech stability a konvergenčních programech. Komise je odhodlána pečlivě sledovat hospodářský vývoj a v případě potřeby své politické pokyny upravit, a to nejpozději v rámci jarního balíčku evropského semestru koncem května 2022.

(8)Pokud jde o fiskální pokyny poskytnuté dne 2. března 2022, fiskální doporučení pro rok 2023 zohledňují zhoršený hospodářský výhled, zvýšenou nejistotu a další rizika nepříznivého vývoje a vyšší inflaci ve srovnání se zimní prognózou. Vzhledem k těmto skutečnostem musí fiskální reakce rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti a udržet kupní sílu nejzranitelnějších domácností, aby se prostřednictvím cílených a dočasných opatření zmírnil dopad růstu cen energie a pomohly omezit inflační tlaky plynoucí ze sekundárních účinků; fiskální politika musí zůstat aktivní, aby se přizpůsobila rychle se vyvíjejícím okolnostem, a musí být diferencována podle jednotlivých zemí v závislosti na jejich fiskální a hospodářské situaci, a to i pokud jde o vystavení krizi a příliv vysídlených osob z Ukrajiny.

(9)Dne 14. května 2021 předložilo Chorvatsko v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 Komisi svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu pro oživení a odolnost v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 20. července 2021 přijala Rada rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Chorvatska. Uvolnění splátek je podmíněno rozhodnutím Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, že Chorvatsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž skutečnost, že nedošlo ke zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

(10)Dne 28. dubna 2022 předložilo Chorvatsko v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1466/97 svůj národní program reforem na rok 2022 a dne 29. dubna 2022 svůj konvergenční program z roku 2022. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2022 rovněž zprávy, které Chorvatsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

(11)Komise zveřejnila dne 23. května 2022 zprávu o Chorvatsku pro rok 2022. V této zprávě byl posouzen pokrok, jejž Chorvatsko učinilo v plnění příslušných doporučení, která Rada přijala v letech 2019, 2020 a 2021, a bylo zhodnoceno provádění plánu pro oživení a odolnost ze strany Chorvatska, a to na základě srovnávacího přehledu oživení a odolnosti. Vycházejíc z této analýzy poukázala zpráva o Chorvatsku na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a o nové a vyvíjející se výzvy včetně těch, jež vyplývají z ruské invaze na Ukrajinu. Posoudila rovněž pokrok Chorvatska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů EU v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

(12)Komise provedla hloubkový přezkum Chorvatska podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a jeho výsledky zveřejnila dne 23. května 2022. Komise dospěla k závěru, že Chorvatsko se již nepotýká s makroekonomickou nerovnováhou. Významného pokroku bylo dosaženo zejména při snižování soukromého zadlužení a čistých vnějších závazků, zatímco veřejný dluh zůstává vysoký, obnovil se však klesající trend, který před pandemií přinesl výrazné zlepšení.

(13)Dne 20. července 2020 Rada Chorvatsku doporučila, aby v letech 2020 a 2021 přijalo v souladu s obecnou únikovou doložkou veškerá nezbytná opatření k účinnému řešení pandemie, k udržení ekonomiky a k podpoře následného oživení. Rovněž Chorvatsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiky zaměřené na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění udržitelnosti dluhu při souběžném zvyšování investic. Na základě údajů potvrzených Eurostatem se v roce 2021 schodek sektoru vládních institucí Chorvatska snížil ze 7,3 % HDP v roce 2020 na 2,9 % v roce 2021. Reakce Chorvatska v oblasti fiskální politiky podpořila hospodářské oživení v roce 2021, zatímco dočasná mimořádná podpůrná opatření klesla z 3,3 % HDP v roce 2020 na 2,1 % v roce 2021. Opatření přijatá Chorvatskem v roce 2021 jsou v souladu s doporučením Rady ze dne 20. července 2020. Diskreční rozpočtová opatření přijatá vládou v letech 2020 a 2021 byla převážně dočasné povahy nebo byla doprovázena kompenzačními opatřeními. Zároveň některá diskreční opatření přijatá vládou v roce 2021 nebyla dočasná nebo nebyla doprovázena kompenzačními opatřeními a spočívala zejména ve snížení daně z příjmu fyzických a právnických osob v celkové výši 0,5 % HDP. Na základě údajů potvrzených Eurostatem činil v roce 2021 veřejný dluh 79,8 % HDP.

(14)Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2022, je v roce 2022 obezřetný a poté příznivý. Vláda předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2022 o 3,0 % a v roce 2023 o 4,4 %. Pro srovnání, prognóza Komise z jara 2022 předpokládá vyšší růst reálného HDP ve výši 3,4 % v roce 2022 a nižší růst ve výši 3,0 % v roce 2023, přičemž rozdíl odráží především nižší očekávání chorvatských orgánů v roce 2022, pokud jde o růst reálné spotřeby domácností. Ve svém konvergenčním programu z roku 2022 vláda předpokládá, že se celkový schodek státního rozpočtu v roce 2022 mírně sníží na 2,8 % HDP a v roce 2023 na 1,6 %. Mírný pokles v roce 2022 odráží zejména růst hospodářské činnosti a ukončení většiny mimořádných opatření. Podle programu se očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2022 klesne na 76,2 % a v roce 2023 se sníží na 71,7 %. Na základě politických opatření známých ke dni uzávěrky prognózy předpokládá prognóza Komise z jara 2022 schodek veřejných financí pro rok 2022 ve výši 2,3 % HDP a pro rok 2023 ve výši 1,8 %. To je nižší než schodek předpokládaný v konvergenčním programu pro rok 2022 a vyšší než schodek předpokládaný pro rok 2023, a to zejména v důsledku nižší úrovně výdajů, kterou Komise v roce 2022 očekává v souvislosti s tvorbou hrubého fixního kapitálu a dalšími výdaji. Prognóza Komise navíc předpokládá poněkud nižší posun v příjmech i výdajích způsobený rozdílem v inflačním výhledu. Prognóza Komise z jara 2022 předpokládá nižší poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 75,3 % v roce 2022 a vyšší úroveň 73,1 % v roce 2023.

Na základě prognózy Komise z jara 2022 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu odhaduje na 2,2 %. V tomto odhadu však není zahrnut dopad reforem, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost a které mohou potenciální hospodářský růst Chorvatska podpořit.

(15)V roce 2022 vláda postupně zrušila většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19, takže se předpokládá, že dočasná mimořádná podpůrná opatření klesnou z 2,1 % HDP v roce 2021 na 0,4 % v roce 2022. Schodek veřejných financí je v roce 2022 ovlivněn opatřeními, která byla přijata s cílem čelit hospodářským a sociálním dopadům růstu cen energie, který se podle prognózy Komise z jara 2022 v roce 2022 odhaduje na 0,4 % HDP a v roce 2023 na 0,2 % HDP. K těmto opatřením patří především sociální transfery chudším domácnostem, podpora podniků a snížení nepřímých daní ze spotřeby energie. Tato opatření jsou většinou dočasná. Pokud by však ceny energií zůstaly vysoké i v roce 2023, mohla by některá z těchto opatření pokračovat. Některá z těchto opatření nejsou cílená, zejména plošné snížení nepřímých daní z energie. Schodek veřejných financí je ovlivněn rovněž náklady na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, které se podle prognózy Komise z jara 2022 odhadují na 0,1 % HDP v roce 2022 a 0,1 % v roce 2023.

(16)Dne 18. června 2021 Rada Chorvatsku doporučila, aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada Chorvatsku také doporučila, aby udrželo pod kontrolou růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů. Rovněž Chorvatsku doporučila, aby pokud to hospodářské podmínky dovolí, provádělo fiskální politiku zaměřenou na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a zajištění fiskální udržitelnosti ve střednědobém horizontu a současně posilovalo investice s cílem podpořit růstový potenciál.

(17)Na základě prognózy Komise z jara 2022 a informací obsažených v konvergenčním programu Chorvatska z roku 2022 se předpokládá, že v roce 2022 bude orientace fiskální politiky podle doporučení Rady podpůrná ve výši –1,8 % HDP. Chorvatsko hodlá v souladu s doporučením Rady nadále podporovat oživení tím, že využije Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti by se měl ve srovnání s rokem 2021 zvýšit o 0,5 procentního bodu HDP. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k orientaci fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a dosáhne 0,4 procentního bodu. Chorvatsko proto hodlá zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů, jak doporučila Rada. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2022 expanzivní povahu a dosáhne 1,0 procentního bodu. Tento významný příspěvek expanzivní povahy zahrnuje dodatečný dopad opatření k řešení hospodářského a sociálního dopadu růstu cen energií (0,4 % HDP), jakož i nákladů na poskytnutí dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP), přičemž k růstu čistých běžných výdajů by měly přispět i vyšší výdaje na mezispotřebu, které částečně odrážejí nárůst inflace. Na základě současných odhadů Komise proto Chorvatsko v roce 2022 dostatečně nekontroluje růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů.

(18)V roce 2023 se v prognóze Komise z jara 2022 počítá s nastavením fiskální politiky ve výši –0,7 % HDP za předpokladu nezměněné politiky. Očekává se, že Chorvatsko bude v roce 2023 nadále využívat granty z Nástroje pro oživení a odolnost k financování dalších investic na podporu oživení. Kladný příspěvek výdajů financovaných z grantů Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů EU k hospodářské činnosti by se měl oproti roku 2022 zvýšit o 0,5 procentního bodu. Předpokládá se, že příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k orientaci fiskální politiky bude mít v roce 2023 mírně expanzivní povahu a dosáhne 0,1 procentního bodu. Zároveň se předpokládá, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (po odečtení nových opatření na straně příjmů) k celkovému nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 obecně neutrální povahu a bude činit –0,2 procentního bodu. To zahrnuje dopad postupného ukončování některých opatření zabývajících se zvýšením cen energií (0,2 % HDP). Obecně neutrální příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto částečně závisí na postupném ukončování opatření k řešení dopadu zvýšení cen energií, jak je v současnosti plánováno.

(19)V konvergenčním programu z roku 2022 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 postupně klesne na 1,6 % HDP a do roku 2025 na 1,2 %. Proto se plánuje, že schodek veřejných financí zůstane do roku 2025 pod úrovní 3 % HDP. Podle programu se předpokládá, že poměr veřejného dluhu k HDP do roku 2025 klesne, konkrétně v roce 2024 klesne na 68,9 % a v roce 2025 se sníží na 66,9 %. Podle analýzy Komise se rizika udržitelnosti dluhu ve střednědobém horizontu jeví jako střední.

(20)V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) a s přílohou V kritériem 2.2 nařízení (EU) 2021/241 zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ty pomáhají řešit všechny hospodářské a sociální výzvy, nebo jejich významnou část, které jsou uvedeny v doporučeních adresovaných Chorvatsku Radou v rámci evropského semestru v letech 2019 a 2020, jakož i ve veškerých doporučeních pro členský stát vydaných do dne přijetí plánu.

(21)Plán se zaměřuje zejména na doporučení pro jednotlivé země s reformami, jejichž úkolem je posílení rozpočtového rámce, na opatření aktivní politiky na trhu práce a reformu vzdělávání, jejímž cílem je zlepšení přístupu ke vzdělávání a zvýšení jeho kvality a relevance pro trh práce. Výzvy, jimž čelí chorvatský systém zdravotní péče, řeší opatření ke zvýšení efektivnosti, kvality, přístupnosti a finanční udržitelnosti, jež byla obzvláště zasažena pandemií COVID-19. Plán se dále zabývá doporučeními pro daný členský stát v těchto oblastech prostřednictvím rychlejší dekarbonizace odvětví energetiky, zvýšením celkové energetické účinnosti a zaměřením investic na udržitelnou dopravu a digitální infrastrukturu a služby. Plán mimoto obsahuje dalekosáhlá opatření k zvýšení efektivnosti veřejné správy a systému soudnictví, k prevenci, odhalování a nápravě korupce, ke zlepšení podnikatelského prostředí a na podporu investic do výzkumu a inovací a jejich politického významu.

(22)Očekává se, že provádění plánu pro oživení a odolnost Chorvatska přispěje k dosažení dalšího pokroku v oblasti zelené a digitální transformace. Na opatření podporující klimatické cíle připadá v Chorvatsku 40,3 % celkových prostředků, které byly na plán přiděleny, a na opatření podporující digitální cíle pak připadá 20,4 % z těchto celkových prostředků. Plnohodnotné provádění plánu pro oživení a odolnost v souladu s příslušnými milníky a cíli pomůže Chorvatsku rychle se zotavit z dopadů krize COVID-19 a současně posílí jeho odolnost. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

(23)Chorvatsko dosud nepředložilo dohodu o partnerství ani ostatní programové dokumenty v rámci politiky soudržnosti. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 Chorvatsko při programování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 zohlední příslušná doporučení, která mu byla vydána. To je předpokladem pro zlepšení účinnosti a pro maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, kterou má země obdržet z fondů politiky soudržnosti, a zároveň je tak podporována koordinace, doplňkovost a soudržnost mezi těmito fondy a dalšími nástroji a fondy Unie. Úspěšné provádění Nástroje pro oživení a odolnost a programů politiky soudržnosti také závisí na odstranění překážek, které stojí v cestě investicím na podporu zelené a digitální transformace a vyváženého územního rozvoje.