CS Úřední věstník Evropské unie C 374/1

Zpráva o činnosti dozorčího výboru OLAF

leden 2012–leden 2013

(2013/C 374/01)

Členové dozorčího výboru OLAF

Johan DENOLF Předseda Hlavní komisař, ředitel ředitelství pro hospodářskou a finanční trestnoučinnost při federální policii a člen finanční zpravodajské jednotky,Belgie

Herbert BÖSCH Bývalý člen Evropského parlamentu Bývalý předseda výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu,Rakousko

Catherine PIGNON Vrchní státní zástupkyně u odvolacího soudu v Angers, Francie

Rita SCHEMBRI (do března 2013) Generální ředitelka oddělení interního auditu a vyšetřování při úřadupředsedy vlády, Malta

Christiaan TIMMERMANS (do prosince 2012) Bývalý soudce Soudního dvora Evropské unie, Nizozemsko

Jens MADSEN (od ledna 2013) Státní zástupce pro závažnou hospodářskou a mezinárodní trestnou činnost,Dánsko

Tuomas PÖYSTI (od března 2013) Generální auditor Finska, předseda Národního kontrolního úřadu, Finsko

OBSAH

PŘEDMLUVA PŘEDSEDY

I. ÚVOD

II. KONTROLA VYŠETŘOVACÍ FUNKCE ÚŘADU OLAF

1. Rozsah kontrol dozorčího výboru a pracovní ujednání s úřadem OLAF

1.1 Rozsah kontrol

1.2 Zavedení nových pracovních ujednání s úřadem OLAF

2. Kontrola vyšetřovací funkce úřadu OLAF z podnětu dozorčího výboru

2.1 Pokyny pro zaměstnance týkající se vyšetřovacích postupů a jejich uplatňování

2.2 Stanoviska a zprávy dozorčího výboru týkající se jednotlivých případů

3. Kontrola vyšetřovací funkce úřadu OLAF – informace o jednotlivých případech zasílané generálním ředitelem úřadu OLAF

3.1 Informace poskytované dozorčímu výboru

3.2 Zjištění dozorčího výboru

3.3 Reforma nařízení (ES) č. 1073/1999

III. ŘÍZENÍ VYŠETŘOVACÍ FUNKCE ÚŘADU OLAF

1. Priority úřadu OLAF v oblasti vyšetřování

2. Administrativní uspořádání, rozpočet a personální politika v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF

2.1 Rozpočet

2.2 Administrativní uspořádání a personální politika

IV. VZTAHY S ÚŘADEM OLAF, ORGÁNY EU A OSTATNÍMI ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI

1. Vztahy s úřadem OLAF

2. Vztahy s orgány EU

3. Vztahy s ostatními zúčastněnými stranami

V. METODY PRÁCE DOZORČÍHO VÝBORU

1. Schůze a zpravodajové

2. Sekretariát

PŘÍLOHA I

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA III

PŘEDMLUVA PŘEDSEDY

Stávající dozorčí výbor Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) se ujal funkce v lednu 2012 a tato první zpráva o činnosti, kterou s potěšením předkládám, se týká prvního roku našeho mandátu.

Dozorčí výbor je plně odhodlán podporovat úřad OLAF při plnění jeho mandátu v boji proti podvodům, úplatkářství a nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Evropské unie a posilovat jeho nezávislost prostřednictvím pravidelných kontrol jeho vyšetřovací funkce, vydáváním doporučení a případně vyslovením konstruktivní kritiky. Za tímto účelem se po celou dobu našeho fungování snažíme vytvořit ucelenou představu o způsobu, jakým úřad OLAF plní své vyšetřovací funkce, a to sledováním případů úřadu OLAF na základě nových postupů, které generální ředitel úřadu OLAF zavedl v roce 2012, a přezkoumáním jeho nové organizační struktury s cílem rozhodnout, zda poskytuje optimální prostor pro účinné a hospodárné vykonávání činnosti úřadu OLAF.

Nový dozorčí výbor se během prvního roku svého mandátu setkal s řadou významných změn: vnitřní reorganizací úřadu OLAF a přijetím nových pokynů pro zaměstnance týkajících se vyšetřovacích postupů, novými pracovními ujednáními mezi úřadem OLAF a dozorčím výborem a probíhající reformou nařízení (ES) č. 1073/1999. Objevily se rovněž problémy kvůli rozdílným názorům úřadu OLAF a dozorčího výboru na plnění úkolů, které byly dozorčímu výboru svěřeny. Další velkou výzvou pro nový výbor bylo odstoupení člena Evropské komise v důsledku vyšetřování úřadu OLAF a kontrola tohoto konkrétního vyšetřování ze strany dozorčího výboru.

Vydali jsme však efektivní stanoviska a zprávy, v nichž jsme analyzovali způsob, jakým úřad OLAF vykonává svou vyšetřovací funkci, navrhovanou reformu nařízení (ES) č. 1073/1999 či rozpočet úřadu OLAF.

Členové dozorčího výboru jsou jakožto orgán odhodláni mít s úřadem OLAF co nejlepší pracovní vztahy. Určitá zdravá míra napětí mezi úřadem OLAF a dozorčím výborem je však normální, jako v každém vztahu mezi kontrolorem a kontrolovaným. S cílem vynasnažit se co nejvíce o lepší vzájemné pochopení se dozorčí výbor ve druhém roce výkonu svého mandátu chopí iniciativy a navrhne nové pracovní ujednání na základě toho, jak vidí své úkoly. V souladu s nařízením (ES) č. 1073/1999 se dozorčí výbor považuje za kontrolní orgán, který k určení systémových problémů a upozornění na tyto problémy používá maticový systém: horizontální prostřednictvím výběru vzorků a vertikální prostřednictvím kontroly jednotlivých případů. Naším hlavním cílem jakožto nezávislého výboru však je a bude i nadále napomáhat generálnímu řediteli při plnění jeho funkcí, a tudíž přispívat k vyšší efektivitě vyšetřování úřadu OLAF a posílení jeho nezávislosti při vyšetřování. Jsme pevně odhodláni pokračovat v této cestě.

Obzvláště chci poděkovat a poblahopřát sekretariátu výboru za jeho neúnavnou práci a neocenitelnou podporu po celou dobu našeho fungování.

Johan DENOLF předseda dozorčího výboru úřadu OLAF

I. ÚVOD

1. Úloha dozorčího výboru Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) je stanovena v nařízení (ES) č. 1073/1999 (1) a v rozhodnutí o zřízení úřadu OLAF (2). Dozorčí výbor ručí za nezávislost úřadu OLAF a dohlíží na vyšetřovací funkci úřadu OLAF prostřednictvím pravidelných kontrol, které mají zajistit řádné vedení vyšetřování. Kontrola vyšetřovací funkce úřadu OLAF ze strany dozorčího výboru je prováděna v souladu s jednacím řádem dozorčího výboru (3). Je založena zejména na přezkoumání jednotlivých vyšetřovacích spisů úřadu OLAF a jiných údajů poskytnutých dozorčímu výboru, které umožňují vyvodit konkrétní a obecné závěry a doporučení, jež jsou sděleny generálnímu řediteli úřadu OLAF a v případě potřeby příslušným orgánům EU.

2. Sledování jednotlivých případů je nezbytné pro vyvození systémových nebo obecných závěrů a určení možných systémových nedostatků ve vyšetřovací funkci úřadu OLAF. Dozorčí výbor se zaměřuje zejména na přezkoumávání toho, zda jsou při vyšetřování úřadu OLAF dodržována základní práva a procesní záruky a zda jsou případy projednávány účinně, účelně, včas a v souladu s příslušnými pravidly a právními předpisy.

3. To zjevně vyžaduje nezbytný přístup k údajům o vyšetřováních úřadu OLAF, který byl ze strany úřadu OLAF trvale zajištěn až do března 2012. Na začátku mandátu stávajícího dozorčího výboru však generální ředitel úřadu OLAF s ohledem na přístup dozorčího výboru k příslušným informacím o případech úřadu OLAF zavedl nová ujednání, což dozorčímu výboru ztížilo řádné plnění jeho úkolů kvůli neposkytování dostatečných a včasných informací.

4. To v období, o němž se podává zpráva, určovalo činnosti dozorčího výboru. Na diskuse s generálním ředitelem úřadu OLAF bylo vyhrazeno značné množství času a zdrojů, a to během schůzek a v rámci rozsáhlé korespondence týkající se obnovení kontrolních nástrojů dozorčího výboru. Výsledkem bylo přijetí prozatímních pracovních ujednání, která se bohužel ukázala jako neúčinná.

5. Dozorčí výbor však přijal jednomyslně dvě oficiální stanoviska, vyjádření a zprávu. Dozorčí výbor přezkoumal 83 případů předaných vnitrostátním soudním orgánům a 188 zpráv úřadu OLAF o případech trvajících déle než devět měsíců. Na základě svých zkušeností s kontrolami vyšetřování úřadu OLAF analyzoval dozorčí výbor rovněž znění reformy nařízení (ES) č. 1073/1999.

6. Tato první zpráva o činnosti stávajícího dozorčího výboru se vztahuje na celý rok od jeho jmenování koncem ledna 2012 do ledna 2013. Členy dozorčího výboru byli Christiaan Timmermans (předseda, leden až říjen 2012), Johan Denolf (předseda od října 2012), Herbert Bösch, Catherine Pignon a Rita Schembri (4). V lednu 2013 uvítal dozorčí výbor nového člena, pana Jense Madsena, který nahradil pana Christiaana Timmermanse.

II. KONTROLA VYŠETŘOVACÍ FUNKCE ÚŘADU OLAF

Ustanovení čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 1073/1999:

Dozorčí výbor posiluje nezávislost úřadu pravidelnou kontrolouprovádění jeho vyšetřovací funkce.

10. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1073/1999:

… vyšetřování musí být prováděna … při plném dodržovánílidských práv a základních svobod, zejména zásady spravedlnosti, práva osobna vyjádření se ke skutečnostem, které se jich týkají, a zásady, že závěryvyšetřování mohou být založeny pouze na skutečnostech s důkazníhodnotou.

1. Rozsah kontrol dozorčího výboru a pracovní ujednání s úřadem OLAF

1.1 Rozsah kontrol

7. Úlohou dozorčího výboru je kontrolovat vyšetřovací funkci úřadu OLAF s cílem zajistit, aby nebyla ohrožena jeho nezávislost a aby byla vyšetřování vedena v souladu se standardy nejvyšší kvality. Na základě důkladného přezkumu jednotlivých případů je dozorčí výbor schopen určit riziko nepatřičného ovlivňování zahájení, vedení a ukončení vyšetřování úřadu OLAF, jež by představovalo hrozbu pro nezávislost úřadu OLAF při vyšetřování. Proto je v zájmu důkladného přezkoumání vyšetřovacích metod často nezbytné přezkoumat úplné spisy týkající se jednotlivých případů (nebo jejich reprezentativní vzorky) a projednat je s vyšetřovateli a vedením úřadu OLAF.

8. Legitimnost a přesnost analýz prováděných dozorčím výborem jakožto nezávislým orgánem vyžaduje rovněž ověření skutkové podstaty případů, posouzení průběhu vyšetřování v uzavřených případech a přezkoumání konkrétních oblastí. Je proto na dozorčím výboru, aby určil optimální metody kontroly vyšetřovací funkce úřadu OLAF.

1.2 Zavedení nových pracovních ujednání s úřadem OLAF

9. Vzhledem k výše uvedeným úvahám dozorčí výbor velmi lituje, že jeho vztahy s úřadem OLAF byly v období, o němž se podává zpráva, obzvláště složité a že se krátce poté, co nový dozorčí výbor začal plnit svůj mandát, významně změnily podmínky spolupráce mezi úřadem OLAF a dozorčím výborem. Generální ředitel úřadu OLAF určil jako kontaktní místo pro dozorčí výbor oddělení, které se zabývá výhradně politickými záležitostmi, zatímco žádosti dozorčího výboru určené úřadu OLAF se týkají především záležitostí souvisejících s vyšetřováním, jimiž se zmíněné oddělení přímo nezabývá. Nové podmínky spolupráce s ohledem na přístup dozorčího výboru k informacím týkajícím se případů mimoto výrazně omezily schopnost nově zvoleného dozorčího výboru plnit svěřené úkoly.

10. Od března 2012 se dozorčí výbor při plnění své kontrolní funkce potýkal s překážkami spočívajícími v přílišném a svévolném omezení (bez předchozího vyrozumění dozorčího výboru) přístupu dozorčího výboru k vyšetřovacím spisům v rámci systému řízení případů (CMS) (5) úřadu OLAF, v nesprávném uplatňování pravidel ochrany údajů (6), což mělo za následek nekontrolovatelnost zpráv úřadu OLAF ze strany dozorčího výboru, v prodlevách při poskytování požadovaných informací, jež byly mimo jiné dány zdlouhavým a nespolehlivým vnitřním správním postupem.

11. Tyto potíže zabránily dozorčímu výboru v plnění jeho úkolů, jak je blíže objasněno v této zprávě. Tyto problémy v zásadě souvisí (jak se zdá) s tím, že generální ředitel úřadu OLAF zpochybňuje pravomoc dozorčího výboru přezkoumávat (v rámci systematické kontroly vyšetřovací funkce úřadu OLAF) jednotlivé případy, a zejména jeho úkol týkající se ochrany základních práv a procesních záruk (7).

12. Dozorčí výbor musí trvat na tom, že generální ředitel úřadu OLAF nemůže při rozhodování o poskytnutí či neposkytnutí informací týkajících se případů nebo při rozhodování o množství informací, které dozorčí výbor potřebuje, uplatňovat pravomoc jednat podle vlastního uvážení za účelem vymezení rozsahu úlohy dozorčího výboru. Takovýto výklad by měl za následek potlačení úlohy dozorčího výboru. Stávající dozorčí výbor plně souhlasí se stanoviskem svých předchůdců, kteří zdůrazňovali, že by přístup dozorčího výboru k příslušným informacím týkajícím se případů neměl být ponechán na volném uvážení generálního ředitele úřadu OLAF (8).

13. Dne 11. září 2012 schválil dozorčí výbor po dlouhých diskusích s úřadem OLAF dočasná pracovní ujednání, která úřad OLAF navrhl. Tato pracovní ujednání zavedla třístupňový přístup založený na stanovisku, které v roce 2007 vydal evropský inspektor ochrany údajů (9), jenž v té době vyslovil obavy ohledně automatického přístupu dozorčího výboru k osobním údajům, které jsou obsaženy v systému CMS. Dne 21. prosince 2012 zaslal generální ředitel úřadu OLAF ředitelům úřadu pokyny za účelem zavedení pracovních ujednání.

14. Po vyhodnocení dostatečnosti a užitečnosti informací obdržených od úřadu OLAF po zavedení ujednání se dozorčí výbor domníval (z důvodů objasněných dále v této zprávě), že způsob, jakým jsou tato ujednání uplatňována, mu neumožňuje plnit náležitě jeho úkoly. Dozorčí výbor proto generálního ředitele úřadu OLAF informoval, že je nutné ujednání přezkoumat, aby bylo zajištěno, že dozorčí výbor dostává dostatečné a přesné informace. Dozorčí výbor se proto chopil iniciativy a zamýšlí v blízké budoucnosti navrhnout nová pracovní ujednání, přičemž oceňuje, že generální ředitel úřadu OLAF projevil v lednu 2013 ochotu tato ujednání přijmout.

2. Kontrola vyšetřovací funkce úřadu OLAF z podnětu dozorčího výboru

Ustanovení čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 1073/1999:

Dozorčí výbor sdělí na žádost ředitele nebo z vlastníhopodnětu svá stanoviska k činnosti úřadu, do provádění právěprobíhajících vyšetřování však nezasahuje.

Ustanovení čl. 11 odst. 8 nařízení (ES) č. 1073/1999:

Výbor může předkládat zprávy o výsledcích vyšetřováníúřadu a následných opatřeních přijatých na jejich základě Evropskémuparlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.

2.1 Pokyny pro zaměstnance týkající se vyšetřovacích postupů a jejich uplatňování

15. V únoru 2012 rozeslal generální ředitel úřadu OLAF nové pokyny pro zaměstnance týkající se vyšetřovacích postupů (dále jen „pokyny k vyšetřovacím postupům“), které nahradily dřívější příručku OLAF a které měly zjednodušit a objasnit vyšetřovací postupy. V zájmu transparentnosti vítá výbor zveřejnění pokynů k vyšetřovacím postupům na internetových stránkách úřadu OLAF. Zavedení těchto pokynů bylo spojeno s klíčovými změnami v organizačním schématu úřadu OLAF.

16. Dozorčí výbor se proto chopil iniciativy s cílem přezkoumat pokyny k vyšetřovacím postupům a jmenoval dva zpravodaje, kteří se sešli se zaměstnanci úřadu OLAF, zejména s pracovníky, kteří byli pověřeni vypracováním těchto pokynů. Zpravodajové zorganizovali rovněž několik pracovních schůzek se sekretariátem dozorčího výboru. Kvůli značnému pracovnímu vytížení v období, o němž se podává zpráva, a nedostatečnému počtu pracovníků sekretariátu musel dozorčí výbor přijetí plánovaného stanoviska k pokynům k vyšetřovacím postupům odložit.

17. Dozorčí výbor zjistil, že pokyny k vyšetřovacím postupům v mnoha ohledech předjímaly reformu nařízení (ES) č. 1073/1999, jež má být ještě schválena zákonodárcem. Konkrétní úvahy o shodě těchto pokynů se zněním budoucího nařízení jsou uvedeny v příloze III této zprávy. Před vyvozením konečných závěrů se dozorčí výbor rozhodl vzít v úvahu rovněž výsledky kontroly jednotlivých případů, která byla zcela nebo částečně vedena podle pokynů k vyšetřovacím postupům.

18. Dozorčí výbor tyto případy analyzoval na základě pravidel stanovených jak v dřívější příručce OLAF, tak v pokynech k vyšetřovacím postupům a posoudil změny zavedené v důsledku pokynů. Významné změny byly zjištěny mimo jiné v postupu zahajování a ukončování vyšetřování, provádění vyšetřovacích činností a předchozí kontrole jejich zákonnosti a rovněž v závěrečném přezkumu kvality a právním přezkumu.

2.1.1 Zahajování a ukončování vyšetřování

19. Dozorčí výbor věnoval zvláštní pozornost postupu, který je v pokynech k vyšetřovacím postupům stanoven s ohledem na otevírání případů týkajících se vyšetřování a koordinace. Dozorčí výbor proces výběru dosud posuzuje (10) a výsledky tohoto posouzení budou předloženy v chystaném stanovisku. Kromě této dosud nevyřešené záležitosti zaznamenal dozorčí výbor zvýšení počtu vyšetřování zahájených ode dne 1. února 2012 a změnu postupu, pokud jde o pravomoc týkající se zahajování a ukončování vyšetřování.

20. Co se týká prvního aspektu, dozorčí výbor zjistil, že na základě uplatňování přechodných opatření stanovených v čl. 30 odst. 2 pokynů k vyšetřovacím postupům musí být všechny informace, které se netýkají členů, úředníků a ostatních zaměstnanců EU a které byly v úřadu OLAF zaregistrovány přede dnem 1. února 2012 a jsou posuzovány, otevřeny jako případ týkající se vyšetřování nebo koordinace (11). Generální ředitel úřadu OLAF proto rozhodnutím ze dne 31. ledna 2012 zahájil celkem 423 vyšetřování (12). Dozorčí výbor hodlá přezkoumat, nakolik je toto rozhodnutí v souladu s kritérii stanovenými v judikatuře Evropského soudního dvora, který uvedl, že generální ředitel úřadu OLAF nemůže rozhodnout o zahájení vyšetřování, pokud neexistuje „dostatečně závažné podezření“, že došlo k podvodu, úplatkářství či jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy EU (13).

21. Co se týká druhého aspektu, dozorčí výbor na základě přezkoumaných případů zjistil, že poté, co se v únoru roku 2011 ujal funkce nový generální ředitel, došlo ke změně předchozího postupu spočívajícího v přenesení pravomoci k zahajování a ukončování vyšetřování z generálního ředitele úřadu OLAF na ředitele pověřeného operacemi a vyšetřováním, a to v důsledku provedení doporučení evropského veřejného ochránce práv (14). Tato změna se v současnosti projevuje v pokynech k vyšetřovacím postupům, jak bylo doporučeno (15). Vzhledem ke skutečnosti, že nezávislost úřadu OLAF při vyšetřování je v nařízení (ES) č. 1073/1999 stanovena ve vztahu ke generálnímu řediteli osobně, výbor tuto změnu vítá a oceňuje, že úřad OLAF od té doby dodržuje doporučení evropského veřejného ochránce práv.

2.1.2 Provádění vyšetřovacích činností a předchozí kontrola jejich zákonnosti

22. Jelikož kontrola zákonnosti vyšetřovacích úkonů, která má zajistit, aby byly důkazy získány legálně při plném dodržení základních práv a procesních záruk a rovněž procesních požadavků členských států, představuje v úřadu OLAF hlavní funkci, dozorčí výbor se domnívá, že systematická kontrola zákonnosti určitého počtu vyšetřovacích úkonů podle nových pokynů k vyšetřovacím postupům představuje nepochybně krok vpřed při posilování odpovědnosti úřadu OLAF a zákonnosti jeho činnosti.

23. Tato klíčová funkce byla svěřena nově zřízenému oddělení – oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování – které kromě kontroly zákonnosti během vyšetřování vydává generálnímu řediteli úřadu OLAF rovněž doporučení ohledně možného otevření případů týkajících se vyšetřování nebo koordinace a provádí závěrečný právní přezkum případů před jejich uzavřením. Vzhledem k ústřední roli, kterou toto oddělení hraje během celé doby trvání vyšetřování, se dozorčí výbor rozhodl zkontrolovat – v rámci své analýzy pokynů k vyšetřovacím postupům (16) – plnění různých svěřených úkolů ze strany tohoto oddělení a rovněž přezkoumat, nakolik jsou jeho funkce v souladu s funkcemi ostatních oddělení.

24. Aniž je dotčen obsah budoucího stanoviska k pokynům k vyšetřovacím postupům, přezkoumá dozorčí výbor se zřetelem k výroční zprávě oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování (17) tyto záležitosti: 1. kritéria pro zahájení a ukončení vyšetřování a kanály pro komunikaci s útvary vyšetřování a podpůrnými útvary během fáze posuzování, 2. odborná způsobilost v oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování, 3. interní cíle týkající se doby trvání posuzování a jejich uplatňování v praxi, 4. provádění kontroly zákonnosti, 5. rozčlenění zahájených nebo ukončených vyšetřování podle oblasti, druhu stížností a země, 6. vnitřní písemné pokyny oddělení týkající se základních práv a procesních záruk.

25. Dozorčí výbor mezitím s potěšením zaznamenal určité zlepšení, pokud jde o předchozí pověření generálním ředitelem, které zaměstnanci úřadu OLAF potřebují, aby mohli provést určité vyšetřovací úkony. Příslušná ustanovení v pokynech k vyšetřovacím postupům a související kontrola zákonnosti před jejich provedením (18) se jeví jako vhodný prostředek k odstranění určitých nedostatků, které dozorčí výbor zaznamenal ve zkoumaných případech a k nimž došlo před zavedením pokynů k vyšetřovacím postupům (19).

26. Dozorčí výbor se však domnívá, že je zapotřebí další zlepšení. Pokyny k vyšetřovacím postupům obsahují omezený seznam vyšetřovacích činností, které vyžadují předchozí kontrolu zákonnosti (20). Na základě zkušeností s kontrolami dozorčí výbor podotýká, že úřad OLAF shromažďoval nebo se snažil shromáždit důkazy i prostřednictvím jiných úkonů, které nejsou v pokynech k vyšetřovacím postupům uvedeny, a údajně tudíž nevyžadují předchozí kontrolu zákonnosti. Dozorčí výbor proto generálnímu řediteli úřadu OLAF doporučil zavedení důkladného ověření právního základu před provedením každého úkonu, který by mohl mít za následek potenciální zásah do základních práv osob, jichž se vyšetřování úřadu OLAF týká.

2.1.3 Závěrečný přezkum kvality a právní přezkum

27. Závěrečný přezkum kvality a právní přezkum závěrečné zprávy a navrhovaných doporučení (21) se provádí na základě standardního formuláře, který obsahuje předem stanovené body, které má oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování ověřit. Dozorčí výbor zjistil, že přezkum je prováděn na základě omezeného seznamu bodů a nezdá se, že by osoby provádějící přezkum ověřovaly i jiné aspekty, které mohou být důležité, zejména co se týká dodržování procesních záruk a základních práv dotčených osob ze strany úřadu OLAF.

28. Dozorčí výbor zastává názor, že by standardní formulář bylo možno dále zdokonalit tak, aby zahrnoval další aspekty (např. dodržování vnitrostátních pravidel, žádosti o přístup k dokumentům nebo ke spisu, právo neobviňovat sebe sama, přiměřené časové požadavky, nestrannost, právo na soukromí). V květnu 2012 navrhl dozorčí výbor úřadu OLAF osnovu pro posouzení dodržení základních práv a procesních záruk před předáním případů vnitrostátním soudním orgánům.

2.2 Stanoviska a zprávy dozorčího výboru týkající se jednotlivých případů

29. Dozorčí výbor důkladně přezkoumal případ, který byl v říjnu 2012 předán vnitrostátním soudním orgánům a který vedl k odstoupení člena Evropské komise. Dozorčí výbor byl informován o záměru úřadu OLAF předat případ vnitrostátním soudním orgánům, ve lhůtě stanovené v pracovních ujednáních mu však nebyl umožněn přístup k informacím týkajícím se tohoto případu v souladu s jeho žádostí. To dozorčímu výboru znemožnilo přezkoumat dodržení základních práv a procesních záruk před postoupením tohoto případu. Podle rozsudku Tribunálu lze skutečnost, že úřad OLAF nekonzultoval dozorčí výbor před předáním informací vnitrostátním soudním orgánům, považovat za porušení čl. 11 odst. 7 nařízení (ES) č. 1073/1999 (22).

30. Dozorčí výbor v tomto případě přezkoumal použití nových pokynů k vyšetřovacím postupům na zahájení vyšetřování (dodržení zásady přiměřenosti), na jeho vedení (dodržení zásad zákonnosti a nestrannosti), dodržení základních práv a procesních záruk, požadavků na ochranu osobních údajů a na ukončení vyšetřování.

31. Při provádění analýzy odhalil dozorčí výbor řadu možných problémů a vydal generálnímu řediteli úřadu OLAF doporučení, a to ve stanovisku č. 2/2012, které bylo přijato dne 11. prosince 2012 (23). Dozorčí výbor pokládal za vhodné vypracovat rovněž zprávu podle čl. 11 odst. 8 nařízení (ES) č. 1073/1999 týkající se zjištěných možných systémových problémů, která obsahovala potřebná doporučení určená orgánům EU (24). Dozorčí výbor se domníval, že je nutné, aby orgány EU věděly o záležitostech, které dozorčí výbor nadnesl v procesní rovině, a o doporučeních vydaných generálnímu řediteli úřadu OLAF, která mohou sloužit jako nové body při zvažování, jak zlepšit znění nařízení (ES) č. 1073/1999. Příslušná analýza je připojena k této zprávě jako příloha III.

32. Generální ředitel úřadu OLAF zpochybnil pravomoc dozorčího výboru vydávat oficiální stanoviska k jednotlivým případům. S tím dozorčí výbor důrazně nesouhlasí a zdůrazňuje, že přezkoumání jednotlivých případů a vyvození příslušných závěrů je nezbytným prvkem kontrolních úkolů dozorčího výboru, který mu umožňuje rychle předložit výsledky své práce a informovat o zjištěných možných problémech. To generálnímu řediteli úřadu OLAF umožňuje rychle reagovat na rizika a v případě potřeby přijmout náležitá opatření k zlepšení vyšetřovací činnosti úřadu OLAF. V období, o němž se podává zpráva, dozorčí výbor generálního ředitele úřadu OLAF informoval o výsledcích kontroly jiného individuálního případu a rovněž mu vydal doporučení.

33. Jestliže zjištění dozorčího výboru v individuálním případě vyvolávají problémy spíše na systémové úrovni, pokud jde o způsob, jakým úřad OLAF vede vyšetřování, je zřejmé, že je úkolem dozorčího výboru se těmito problémy zabývat. Ustanovení čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 1073/1999 dozorčímu výboru nebrání v tom, aby vydal stanoviska k jednotlivým případům, pokud to nezasahuje do právě probíhajících vyšetřování. Dozorčí výbor zdůrazňuje, že v době vydání stanoviska č. 2/2012 již bylo vyšetřování úřadu OLAF ukončeno, a doporučení, která dozorčí výbor vydal, měla proto zlepšit budoucí vyšetřovací činnosti úřadu OLAF a nezasahovala do vyšetřovacích úkonů, které již úřad OLAF v rámci tohoto konkrétního vyšetřování provedl.

3. Kontrola vyšetřovací funkce úřadu OLAF – informace o jednotlivých případech zasílané generálním ředitelem úřadu OLAF

3.1 Informace poskytované dozorčímu výboru

3.1.1 Vyšetřování probíhající déle než devět měsíců

Ustanovení čl. 11 odst. 7 nařízení (ES)č. 1073/1999:

Pokud vyšetřování trvá déle než devět měsíců,informuje ředitel dozorčí výbor o důvodech, které brání uzavřítvyšetřování, a o odhadované době potřebné k jeho dokončení.

34. V období, o němž se podává zpráva, obdržel dozorčí výbor 188 zpráv o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců (25). Oblastí s nejvíce případy trvajícími déle než devět měsíců je oblast vnější pomoci a předvstupních fondů (26), zatímco k oblastem s nejméně takovýmito případy patří oblast tabákových výrobků a padělaného zboží (27) a oblast nových finančních nástrojů (28). 113 z celkem 188 zpráv o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců bylo předloženo v lednu 2013 poté, co bylo při vnitřním přezkumu postupu úřadu OLAF zjištěno, že dozorčí výbor neobdržel informace o řadě případů trvajících déle než devět měsíců. Generální ředitel úřadu OLAF se rozhodl přijmout opatření k zlepšení této praxe, například zasílat dozorčímu výboru souhrnné měsíční informace o těchto případech a zavést dodatečné záruky s cílem zamezit tomu, aby útvar vyšetřování zmeškal lhůtu pro poskytnutí informací. Dozorčí výbor oceňuje závazek generálního ředitele úřadu OLAF zajistit včasné předávání informací výboru.

35. Informace obsažené ve zprávách o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců (zejména prvky jako popis případu, provedené vyšetřovací úkony, finanční dopad, aspekty týkající se promlčení a navrhované budoucí vyšetřovací úkony) jsou nezbytné pro analýzu dozorčího výboru týkající se délky těchto vyšetřování. Krom toho byly dozorčímu výboru poskytovány cenné informace v posouzeních prvotních informací, která byla výboru pravidelně zasílána na základě oficiální dohody, kterou dne 31. března 2008 podepsal bývalý generální ředitel úřadu OLAF. Tyto doplňkové informace (tj. důvody zahájení vyšetřování a obvykle pracovní plán) dozorčímu výboru umožňovaly posoudit, zda byla vyšetření zahájena zcela nezávisle bez nepatřičného vnějšího tlaku a zda byla vedena účinně.

36. Po svém nástupu do funkce zjistil stávající dozorčí výbor významnou změnu metodiky v této oblasti, zejména od druhého pololetí roku 2012, kdy byly zprávy o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců vydávány nepravidelně a jejich rozsah se značně lišil. Od září 2012 úřad OLAF tuto praxi bez předchozí dohody s dozorčím výborem významně změnil: značné množství informací obsažených v těchto zprávách bylo začerněno a faktické údaje poskytnuté dozorčímu výboru byly zpravidla nedostatečné. Dozorčímu výboru nebyla mimoto poskytována stanoviska oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování, která po přijetí pokynů k vyšetřovacím postupům nahradila posouzení prvotních informací. V důsledku toho nemohl dozorčí výbor získat jasnou představu o daných případech a nemohl náležitě posoudit, zda je délka vyšetřování přiměřená.

37. Zprávy o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců občas nevyhovovaly požadavkům stanoveným v čl. 11 odst. 7 nařízení (ES) č. 1073/1999 (29). Dozorčí výbor zejména zjistil, že často chyběly podstatné informace jako aspekt týkající se promlčení (30), a to rovněž v závěrečných zprávách (31). Dozorčí výbor měl tudíž velké problémy při určování případů, kterými se vnitrostátní soudní orgány nemohly zabývat kvůli promlčení.

3.1.2 Doporučení určená institucím

Ustanovení čl. 11 odst. 7 nařízení (ES)č. 1073/1999:

Ředitel informuje výbor o případech, ve kterýchorgán, subjekt, úřad nebo agentura nepostupovaly v souladu sjeho doporučeními.

38. V období, o němž se podává zpráva, neobdržel dozorčí výbor žádné informace o případech, ve kterých orgán, subjekt, úřad nebo agentura nepostupovaly v souladu s doporučeními, která vydal úřad OLAF. Dozorčí výbor se obává, že tato situace nebyla zapříčiněna úplným provedením doporučení úřadu OLAF, nýbrž spíše neexistencí potřebného systému pro podávání zpráv mezi úřadem OLAF a příjemci, jimž byla doporučení určena.

39. Dozorčí výbor zjistil, že po vstupu nových pokynů k vyšetřovacím postupům v platnost zavedl úřad OLAF nový standardní formulář pro vypracování doporučení týkajících se opatření, která mají orgány, subjekty, úřady nebo agentury EU přijmout na základě vyšetřování úřadu OLAF (32). Dozorčí výbor tyto změny oceňuje a doufá, že úřadu OLAF i dozorčímu výboru v budoucnu umožní náležitě sledovat výsledek doporučení úřadu OLAF. Dozorčí výbor vítá rovněž závazek úřadu OLAF zlepšit tento aspekt své činnosti, jak uvedl ve svém ročním plánu řízení.

3.1.3 Případy vyžadující předání informací vnitrostátním soudním orgánům

Ustanovení čl. 11 odst. 7 nařízení (ES)č. 1073/1999:

Ředitel informuje výbor o případech vyžadujícíchpředání informací soudním orgánům členského státu.

40. Počet případů, které byly dozorčímu výboru postoupeny během období, o němž se podává zpráva, v porovnání s předchozími roky významně vzrostl (33) v důsledku opatření, která byla v úřadu OLAF zavedena s cílem urychlit uzavření případů, zejména dlouhotrvajících. Dozorčí výbor se proto setkal s paradoxní situací, kdy musel zkontrolovat vyšší počet případů a kdy současně úřad OLAF významně omezil jeho kontrolní nástroje.

41. Od března 2012 byl znemožněn přístup dozorčího výboru a jeho sekretariátu k elektronickým spisům týkajícím se uzavřených případů úřadu OLAF (v systému CMS). Výbor sice chápal důvody související s ochranou údajů, které generální ředitel úřadu OLAF uvedl (34), domníval se však, že zavedené postupy pro předávání příslušných údajů nezajišťují dostatečné a přesné informace, jak je objasněno níže. Dozorčí výbor proto věnoval značný čas a úsilí diskusím s generálním ředitelem úřadu OLAF ohledně zavedení schůdných postupů pro předávání potřebných informací.

42. V období od března do září 2012 bylo uplatňování prvního souboru pokynů zaslaných vedení poměrně chaotické a postupy v rámci jednotlivých útvarů vyšetřování se lišily (35). Zdá se, že důvodem je především skutečnost, že po reorganizaci úřadu OLAF a přijetí pokynů k vyšetřovacím postupům s účinností ode dne 1. února 2012 byl úkol týkající se informování dozorčího výboru o případech vyžadujících předání informací vnitrostátním soudním orgánům přesunut z bývalého oddělení soudního poradenství na útvary vyšetřování pověřené danými případy. Dozorčí výbor úřadu OLAF navrhl (v květnu 2012) osnovu pro posouzení dodržení základních práv a procesních záruk v těchto případech k usnadnění jejich analýzy ze strany výboru, úřad OLAF však toto nevzal plně v úvahu.

43. Předané informace byly většinou nedostatečné, a dozorčí výbor proto musel požádat o úplný přístup k elektronické verzi vyšetřovacích spisů úřadu OLAF v systému CMS. Některé tyto žádosti byly buď zamítnuty (36), nebo vyřízeny s velmi velkým zpožděním. Po opakovaných žádostech byly dozorčímu výboru místo úplného přístupu k systému CMS jako mezistupeň poskytnuty rozsáhlé informace o případech. Ačkoli v některých případech považoval dozorčí výbor tyto doplňkové informace za dostatečné, v jiných musel znovu požádat o přístup k systému CMS kvůli skutečnosti, že poskytnuté informace nebyly dostatečné či přesné. Jelikož jsou kontroly dozorčího výboru založeny (před získáním přístupu k vyšetřovacím spisům) zcela na informacích poskytnutých úřadem OLAF, výbor očekává, že tyto informace budou spolehlivé a přesné.

44. Po přijetí pracovního ujednání mezi dozorčím výborem a úřadem OLAF v září 2012 (37) byly výše uvedené pokyny pozměněny (v prosinci 2012). Ačkoli dozorčí výbor oceňuje určité zlepšení při předávání informací výboru ze strany úřadu OLAF (38), podotýká, že v praxi mu předané informace dosud neumožňují plnit náležitě kontrolní funkci, a to z řady důvodů: rozsah informací se výrazně zmenšil, a ty tudíž zdaleka nepostačují (39); tyto již beztak velmi omezené informace zasílané dozorčímu výboru byly v některých případech nadměrně začerněny, ačkoli neobsahovaly osobní údaje a ačkoli dozorčí výbor zjevně potřebuje tyto informace znát (40); někdy byly nové pokyny uplatňovány různě dokonce ve stejném útvaru vyšetřování; pokyny týkající se lhůty pro předání informací dozorčímu výboru (41) nebyly zcela uspokojivé, jelikož posouzení mimořádných důvodů, které mohou odůvodnit zkrácení stanovené pětidenní lhůty, je ponecháno na volném uvážení generálního ředitele a v těchto případech není stanoven žádný postup pro konzultování dozorčího výboru.

45. Dozorčí výbor připomíná, že třístupňový přístup, který byl s úřadem OLAF dohodnut v září 2012, měl usilovat především o spravedlivou rovnováhu mezi požadavky týkajícími se ochrany údajů, které vyslovil evropský inspektor ochrany údajů ve svém stanovisku z roku 2007, a nutností, aby dozorčí výbor obdržel přiměřené informace, které mu umožní plnit jeho úkol. Výbor však lituje, že úřad OLAF šel nad rámec nutnosti chránit osobní údaje, a to významným omezením informací poskytovaných dozorčímu výboru a přílišnou a zbytečnou redakční úpravou již beztak omezených informací. Dozorčí výbor proto musel soustavně žádat o přístup k úplnému vyšetřovacímu spisu, ačkoli někdy tomu bylo možno zabránit poskytnutím dostatečných informací při předání případu vnitrostátním soudním orgánům.

46. Dozorčí výbor zdůrazňuje, že dostatečné informace o případech, které úřad OLAF předal na základě čl. 11 odst. 7 nařízení (ES) č. 1073/1999 nebo které si dozorčí výbor vyžádal, jsou nezbytné pro řádnou kontrolu vyšetřovací funkce úřadu OLAF. Dozorčí výbor zejména podotýká, že:

— bez přístupu k informacím, které mohou být případně uvedeny v dokumentech týkajících se případů úřadu OLAF, není schopen zjistit možný tlak nebo pokusy o narušení nezávislosti úřadu OLAF při vyšetřování (jako je odmítnutí orgánů, subjektů, úřadů nebo agentur EU či členských států spolupracovat s úřadem OLAF, odmítnutí poskytnout úřadu OLAF pomoc či informace nebo neodůvodněné prodlevy při jejich poskytování, vážné problémy ve vztazích, nepřiměřené žádosti nebo pokyny určené úřadu OLAF a jeho příslušné reakce),

— to, zda úřad OLAF dodržuje základní práva a procesní záruky, není schopen zkontrolovat pouze na základě informací uvedených ve stanoviscích oddělení 0.1, jež se navíc nezabývají všemi záležitostmi uvedenými v osnově pro posouzení, kterou dozorčí výbor navrhl úřadu OLAF,

— nemůže kontrolovat délku vyšetřování a jejich náležité vedení, nemá-li k dispozici příslušné informace o provedených vyšetřovacích činnostech a jejich časové posloupnosti, včetně možných období nečinnosti, a nemůže určit případy, které nemohly být vnitrostátními soudními orgány převzaty kvůli promlčení, nejsou-li k dispozici údaje o platných promlčecích lhůtách,

— nemůže posoudit výsledky vyšetřování úřadu OLAF a opatření přijatá na jejich základě, nezná-li závěry vyšetřování a související doporučení pro orgány EU nebo příslušné orgány členských států.

3.2 Zjištění dozorčího výboru

47. Na základě kontroly případů úřadu OLAF a se zřetelem k pokynům k vyšetřovacím postupům vyvodil dozorčí výbor s ohledem na systémové aspekty vedení vyšetřování úřadu OLAF řadu závěrů, které vyžadují další uvážení a zlepšení znění pozměněného nařízení (ES) č. 1073/1999. Tyto závěry jsou uvedeny v příloze III této zprávy. Níže jsou shrnuty ostatní výsledky kontrol, které dozorčí výbor provedl zejména s ohledem na případy předané vnitrostátním soudním orgánům.

3.2.1 Nezávislost při vyšetřování

48. Dozorčí výbor ve všech případech, které mu byly postoupeny, zkoumal oblasti, v nichž mohla být ohrožena nezávislost úřadu OLAF při vyšetřování, zejména spolupráci a výměnu informací s orgány, subjekty, úřady a agenturami a členskými státy ve vztahu k vyšetřovací funkci úřadu OLAF.

49. Dozorčí výbor byl na základě přezkumu závěrečných zpráv a dokumentů týkajících se případů schopen určit ty aspekty spolupráce s orgány a subjekty EU, které mohou vytvářet potenciální překážky pro nezávislé vyšetřování ze strany úřadu OLAF: prodlevy nebo opomenutí v odpovědích na žádosti úřadu OLAF o informace; neochota informovat úřad OLAF o případech možného podvodu; žádosti zaslané dotčeným orgánem EU generálnímu řediteli OLAF, které se týkaly nahrazení pověřeného vyšetřovatele nebo vyšetřovatelů jako podmínky pro umožnění přístupu úřadu OLAF do prostor daného orgánu nebo poskytnutí informací či dokumentů tomuto úřadu; žádost, kterou dotčený orgán EU zaslal komisaři a která zpochybňuje některé vyšetřovací úkony a vyzývá ho k přijetí „nezbytných opatření“ s ohledem na pověřeného vyšetřovatele úřadu OLAF. Dozorčí výbor oceňuje, že v posledně uvedeném případě komisař ve své odpovědi uvedl, že nezávislost úřadu OLAF vyžaduje, aby nezasahoval pro probíhajících vyšetřování, a postoupil záležitost generálnímu řediteli úřadu OLAF.

50. Dozorčí výbor mimoto zjistil, že úřad OLAF obvykle rychle spolupracuje s orgány členských států, které mu na žádost nebo z vlastního podnětu poskytly pomoc a informace. Dozorčí výbor však rovněž zjistil, že v některých případech, kdy mezi dokončením vyšetřování a předáním případu vnitrostátním soudním orgánům došlo k významným prodlevám (v délce až devíti měsíců), bylo toto zapříčiněno neochotou těchto orgánů převzít dotyčné případy. Dozorčí výbor úřad OLAF vybízí, aby s příslušnými orgány členských států udržoval úzké kontakty v zájmu zlepšení jejich spolupráce. Dozorčí výbor doufá, že vstup pozměněného nařízení (ES) č. 1073/1999 v platnost přinese v této oblasti významné změny.

3.2.2 Dodržování základních práv a procesních záruk ze strany úřadu OLAF

51. Dozorčí výbor zaznamenal v případech, které zkoumal v období, o němž se podává zpráva, nedostatky, jež byly obvykle zapříčiněny přechodným charakterem roku 2012, kdy byla většina vyšetřování vedena částečně podle pravidel stanovených v dřívější příručce OLAF a částečně podle nových pokynů k vyšetřovacím postupům. Většina nedostatků byla způsobena nedostatečností procesních pravidel stanovených v dřívější příručce OLAF nebo chybami při jejich uplatňování (42).

52. Přijetí pokynů k vyšetřovacím postupům a vnitřní reorganizace úřadu OLAF měly posílit mimo jiné ochranu základních práv a procesních záruk a upřednostnit ochranu totožnosti zdroje informací. Dozorčí výbor tato zlepšení vítá, podotýká však, že stejné problémy přetrvávají i po přijetí pokynů k vyšetřovacím postupům, a to z týchž důvodů (neexistence jednoznačných pravidel v pokynech k vyšetřovacím postupům nebo chyby při jejich uplatňování) (43). Vzhledem ke skutečnosti, že tyto problémy budou vyžadovat další objasnění ve znění nového nařízení (ES) č. 1073/1999, uvede dozorčí výbor potřebná doporučení v příloze III této zprávy.

53. Dozorčí výbor rovněž zjistil, že v některých zkoumaných případech podaly dotčené osoby Evropskému soudnímu dvoru, evropskému inspektorovi ochrany údajů a evropskému veřejnému ochránci práv stížnosti, v nichž se uvádělo, že úřad OLAF nedodržel základní práva a procesní záruky. Pokud je dozorčímu výboru známo, žaloby na zrušení rozhodnutí úřadu OLAF byly doposud Soudním dvorem zamítnuty jako nepřípustné, zatímco veřejný ochránce práv nezjistil případy nesprávného úředního postupu. Evropský inspektor ochrany údajů mimoto zjistil, že úřad OLAF obecně dodržel pravidla ochrany údajů s výjimkou jednoho případu, s ohledem na nějž se domníval, že úřad OLAF porušil právo na ochranu osobních údajů tím, že zbytečně sdělil totožnost oznamovatele jeho orgánu. Vzhledem k tomuto rozhodnutí připomíná dozorčí výbor úřadu OLAF svá předchozí doporučení ohledně ochrany oznamovatelů a informátorů, která byla uvedena ve stanovisku dozorčího výboru č. 5/2011.

54. V některých případech byl na žádost dotčených osob v úřadu OLAF zahájen postup vnitřního přezkumu. Dozorčí výbor zjistil, že vnitřní přezkum vedl k závěru, že úřad OLAF jednal v rámci svých pravomocí a dodržel základní práva a procesní záruky dotčených osob.

55. Dozorčí výbor obdržel rovněž sedm stížností, které byly určeny přímo jemu. Dozorčí výbor zjistil, že většina z nich byla předložena také výše zmíněným příslušným orgánům EU. Dozorčí výbor je vzal v úvahu pouze pro informační účely v rámci kontroly vyšetřovací funkce úřadu OLAF. Na základě stávajícího znění nařízení (ES) č. 1073/1999 se dozorčí výbor nepovažuje za subjekt pro řešení stížností, má však zájem na tom, aby byl úřadem OLAF o těchto stížnostech informován, aby mohl lépe určit možné systémové problémy související s vedením vyšetřování.

3.2.3 Délka vyšetřování

56. V zájmu určení možného tlaku nebo snah o narušení nezávislosti úřadu OLAF při vyšetřování věnoval dozorčí výbor zvláštní pozornost délce vyšetřování, a zejména důvodům dlouhé doby trvání. Dozorčí výbor zkoumal tuto záležitost ve všech vyšetřováních trvajících déle než devět měsíců a v případech předaných vnitrostátním soudním orgánům.

57. V mnoha těchto případech měl dozorčí výbor značné problémy při zjišťování důvodů dlouhého trvání. Ačkoli ve zprávách o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců bylo obvykle možné nalézt důvody týkající se trvání doby posouzení (44), tyto důvody nebyly uvedeny ve všech zprávách, které byly dozorčímu výboru zaslány (45). Obdobně jsou ve zprávách o vyšetřováních trvajících déle než devět měsíců obvykle uvedeny důvody doby trvání vyšetřování po jeho zahájení, avšak pouze ojediněle v závěrečných zprávách a dozorčí výbor nemá žádný jiný nástroj pro podávání zpráv, který by mu umožňoval posoudit délku vyšetřování poté, co byly poskytnuty zprávy o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců, pokud nepožádá o přístup k úplnému vyšetřovacímu spisu. Dozorčí výbor mimoto zjistil, že ne vždy bylo dodrženo datum uvedené ve zprávách o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců s ohledem na dokončení vyšetřování (46), úřad OLAF však v tomto ohledu neposkytl dozorčímu výboru žádné vysvětlení. Dozorčí výbor se rozhodl sledovat tento aspekt v nadcházejícím období.

58. Pokud měl dozorčí výbor přístup k úplným vyšetřovacím spisům, pečlivě přezkoumal časovou posloupnost provedených vyšetřovacích úkonů a zjistil významná období nečinnosti v rozmezí od několika měsíců do dvou let. I bez uceleného přehledu důvodů, které objasňují dlouhou dobu trvání vyšetřování ve zkoumaných případech, a to kvůli nedostatku příslušných informací, však mohl dozorčí výbor určit některé důvody vnitřní i vnější povahy.

59. Pokud jde o záležitosti související s organizací vyšetřovací práce v rámci úřadu OLAF, dozorčí výbor zjistil nepatřičné řízení některých případů (nedostatečná kontrola ze strany vedení a neexistence vhodného systému upozorňujícího na období nečinnosti), změny pracovníků přidělených na některá vyšetřování (zejména po vnitřní reorganizaci úřadu OLAF, kdy řada vyšetřovatelů opustila útvary vyšetřování a portfolia jimi vyšetřovaných případů musela být přerozdělena), pracovní vytížení pověřených vyšetřovatelů a nutnost stanovit priority úkolů. Na druhou stranu byla hlavním faktorem, který nezávisel na úřadu OLAF a který měl dopad na délku vyšetřování, skutečnost, že úřad OLAF musel čekat na odpovědi zúčastněných stran (orgánů, subjektů, úřadů nebo agentur EU či členských států) na jeho žádosti o informace (47) nebo počkat na výsledek vnitrostátních soudních řízení v členských státech (48).

60. V rámci případů přezkoumaných v období, o němž se podává zpráva, postřehl dozorčí výbor rovněž některá opatření, která generální ředitel úřadu OLAF přijal s cílem urychlit uzavření značného počtu případů týkajících se vyšetřování nebo koordinace. Stanovil například přesné a relativně krátké lhůty, během nichž měli vyšetřovatelé úřadu OLAF dokončit vyšetřovací zprávy a navrhnout uzavření případu. Mimoto pro oblasti se značným počtem případů, jako je zemědělství a strukturální fondy (49), jmenoval zvláštní vyšetřovací tým s příslušnými jazykovými a odvětvovými znalostmi, který byl složen z vyšetřovatelů a rovněž právních poradců, policejních úředníků a pracovníků zpravodajských služeb, kteří byli pověřeni vyřízením těchto případů jako prioritou s cílem ukončit do konce roku 2012 co nejvíce vyšetřování. Oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování bylo nařízeno, aby se přednostně zabývalo návrhy na uzavření, které předloží zvláštní vyšetřovací tým. Kvůli značnému pracovnímu vytížení v období, o němž se podává zpráva, a nedostatku lidských zdrojů v sekretariátu mohl dozorčí výbor vzít na vědomí pouze výsledky těchto opatření z hlediska počtu (50).

3.3 Reforma nařízení (ES) č. 1073/1999

61. Pokyny k vyšetřovacím postupům v mnoha ohledech předjímaly obsah reformy nařízení (ES) č. 1073/1999. Sladění těchto pokynů s budoucím zněním nařízení společně s jejich odklonem od platného nařízení vedlo k nejednotnosti v oblasti vyšetřování, která mohla mít za následek procesní vady při vyšetřováních vedených v období, o němž se podává zpráva. Dozorčí výbor zkontroloval některá vyšetřování úřadu OLAF vedená v souladu s pokyny k vyšetřovacím postupům a analyzoval znění reformy nařízení (ES) č. 1073/1999. Úvahy dozorčího výboru, které mají vyzdvihnout riziko neexistence jasnějších procesních pravidel v určitých oblastech, jsou shrnuty v příloze III této zprávy.

III. ŘÍZENÍ VYŠETŘOVACÍ FUNKCE ÚŘADU OLAF

Ustanovení čl. 11 odst. 7 nařízení (ES) č. 1073/1999:

Ředitel předá dozorčímu výboru každý rok program činnostíúřadu uvedených v článku 1 tohoto nařízení. Pravidelně informuje výbor očinnostech úřadu, o jeho vyšetřováních, jejich výsledcích a o důsledcích,které z nich byly vyvozeny.

1. Priority úřadu OLAF v oblasti vyšetřování

62. Roční plán řízení úřadu OLAF obsahuje v příloze soubor priorit politiky v oblasti vyšetřování, které úřad OLAF používá při rozhodování o zahájení vyšetřování. Priority politiky v oblasti vyšetřování jsou stanoveny jako prioritní kritéria, k nimž úřad OLAF přihlíží při rozhodování o zahájení vyšetřování, jakmile byla zjištěna příslušnost úřadu OLAF a závažnost podezření. Stanoveno je pět hlavních kritérií: přiměřenost, účinné využívání zdrojů určených na vyšetřování, subsidiarita / přidaná hodnota, zvláštní cíle politiky pro rok 2012 ve spojení s finančními dopady. Pro rok 2012 byly pro jednotlivé posuzované oblasti stanoveny různé prahové hodnoty (51).

63. Stanovení těchto priorit umožňuje úřadu OLAF lépe zaměřit omezené zdroje, zatímco jejich zveřejnění zvyšuje transparentnost práce úřadu OLAF, což dozorčí výbor vítá. Za účelem vyhodnocení plánování a strategického řízení vyšetřování hodlal dozorčí výbor zahájit přezkum procesu výběru příchozích informací v úřadu OLAF na základě priorit v oblasti vyšetřování, politiky de minimis a ročního plánu řízení. Zvláštní pozornost byla věnována „zamítnutým případům“ s přihlédnutím k možným důsledkům zásady oportunity ve spojení se zásadou výlučnosti. Kvůli značnému nedostatku pracovníků v sekretariátu dozorčího výboru a problémům spojeným s přístupem k vyšetřovacím spisům musel výbor bohužel přezkum odložit na příští rok.

64. Aniž je dotčena připravovaná analýza, dozorčí výbor tuto záležitost předběžně uvážil a uvedl, že finanční limit v odvětvích jako cla nebo strukturální fondy je velmi vysoký (52). Dozorčí výbor se obává, že navzdory jednoznačným důkazům nemusí být náležitě uváženy možné podvody nebo nesrovnalosti, které mají pravděpodobně nižší, přesto však stále vysoký finanční dopad. Dozorčí výbor se domnívá, že by úřad OLAF proto měl posílit svou spolupráci s členskými státy a předávat jim příslušné informace nebo jim poskytovat pomoc v rámci případů týkajících se koordinace, kdy se rozhodne daný případ nepřevzít, čímž splní své poslání jakožto vyšetřovací služby, a to přispět k účinné a odrazující povaze opatření proti podvodům, úplatkářství a nesrovnalostem poškozujícím finanční zájmy EU.

2. Administrativní uspořádání, rozpočet a personální politika v souvislosti s vyšetřovací funkcí úřadu OLAF

Ustanovení čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Komise o zřízení úřaduOLAF:

Po konzultaci s dozorčím výborem ředitel zašle včasgenerálnímu řediteli pro rozpočet předběžný návrh rozpočtu, který pakbude zapsán do zvláštní kapitoly souhrnného rozpočtu.

2.1 Rozpočet

65. Výbor přezkoumal předběžný návrh rozpočtu úřadu OLAF na rok 2013 a vydal k této záležitosti stanovisko č. 1/2012, v němž návrh úřadu OLAF podpořil pod podmínkou, že budou vzata v úvahu jeho doporučení (53). Dozorčí výbor zejména podotýká, že navzdory jednoznačným právním předpisům, v nichž se uvádí, že s ohledem na předběžný návrh rozpočtu úřadu OLAF musí být výbor konzultován před jeho zasláním generálnímu řediteli Evropské komise pro rozpočet (54), předával generální ředitel úřadu OLAF až doposud dozorčímu výboru předběžný návrh rozpočtu po „technických“ schůzkách/ujednáních s GŘ pro rozpočet. Dozorčí výbor lituje, že v důsledku toho se nemohly uskutečnit rozsáhlé a smysluplné konzultace a že předložení předběžného návrhu rozpočtu se stalo pouhou formalitou. Dozorčí výbor proto zdůraznil, že ohledně příštího předběžného návrhu rozpočtu musí být účinně konzultován prostřednictvím skutečné a rozsáhlé výměny názorů mezi generálním ředitelem a výborem, a to před zasláním předběžného návrhu rozpočtu generálnímu řediteli pro rozpočet v jakékoli podobě.

2.2 Administrativní uspořádání a personální politika

66. Výbor se i nadále úzce zajímal o personální politiku úřadu OLAF, jelikož ta má stěžejní význam pro úspěšnost vyšetřování, a vzal na vědomí změny vyplývající z vnitřní reorganizace úřadu OLAF ode dne 1. února 2012. Aniž je dotčeno budoucí posouzení přínosů této reorganizace, dozorčí výbor ocenil strategii spočívající v soustředění zdrojů na vyšetřování, oddělení struktur v oblasti vyšetřování od politických struktur a zaměření pozornosti na základní vyšetřovací činnosti jako krok vpřed při zvyšování účinnosti vyšetřovací činnosti úřadu OLAF.

67. Dozorčí výbor si povšiml, že vnitřní reorganizace úřadu OLAF měla za následek významné přesuny zaměstnanců a změny v popisu jejich práce či dokonce zcela nové rozdělení úkolů, a ve svém stanovisku č. 1/2012 generálnímu řediteli úřadu OLAF doporučil vypracování strategie v oblasti lidských zdrojů na základě analýzy potřeb s ohledem na stávající činnosti úřadu OLAF, která by se zaměřovala na odbornou přípravu, rozvoj kariéry, plánování následnictví a náležitou rovnováhu mezi pracovníky poskytujícími podpůrné služby a pracovníky vykonávajícími hlavní vyšetřovací úkoly (55). Dozorčí výbor generálního ředitele úřadu OLAF vyzval, aby přijal konečné rozhodnutí ohledně dočasných zaměstnanců a rovněž aby vydal doporučení s ohledem na personální obsazení jeho sekretariátu (počet pracovníků, podmínky jejich jmenování, hodnocení a povyšování).

68. Dozorčí výbor rovněž podpořil generálního ředitele úřadu OLAF v jeho žádosti, aby orgány EU posílily schopnost úřadu OLAF vést vyšetřování přidělením dostatečného počtu pracovníků. V prosinci 2012 napsali generální ředitel úřadu OLAF a předseda dozorčího výboru společný dopis předsedovi Evropské komise, předsedovi Parlamentu a předsedovi Rady Evropské unie, v němž je upozornili na personální situaci úřadu OLAF. Vyzdvihli důležitou úlohu, kterou úřad OLAF hraje při ochraně finančních zájmů EU, zejména v době úsporných opatření, kdy v rostoucí míře dochází k podvodům a nesrovnalostem. Zdůraznili, že požadavek, aby úřad OLAF snížil celkový počet pracovníků, zatímco se současně v roce 2012 významně zvýšil počet případů podvodu nahlášených úřadu OLAF i počet zahájených vyšetřování, nevyhnutelně povede k snížení základní vyšetřovací kapacity úřadu OLAF. Dozorčí výbor lituje, že se personální situace úřadu OLAF ani po této žádosti nezměnila.

IV. VZTAHY S ÚŘADEM OLAF, ORGÁNY EU A OSTATNÍMI ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI

1. Vztahy s úřadem OLAF

69. Kromě pravidelných schůzek s generálním ředitelem úřadu OLAF (56) se dozorčí výbor sešel několikrát (57) rovněž s vedením úřadu OLAF a jeho zaměstnanci a vyměnil si názory na záležitosti, jako je plán řízení úřadu OLAF, rozpočet úřadu nebo výsledky kontroly jednotlivých vyšetřovacích spisů ze strany výboru. Pan L. Kuhl, vedoucí oddělení D1 v úřadu OLAF, se zúčastnil schůze dozorčího výboru, která se konala dne 27. září 2012, a představil výboru současný stav jednání ohledně Úřadu evropského veřejného žalobce. Pan Kuhl odpověděl na dotazy dozorčího výboru týkající se mimo jiné postavení úřadu OLAF i dozorčího výboru v rámci tohoto subjektu. Dozorčí výbor věnuje tomuto projektu velkou pozornost a vyslovil přání více se zapojit do jeho rozvoje.

2. Vztahy s orgány EU

70. Jako interinstitucionální subjekt usiluje dozorčí výbor obzvláště o pevné vztahy s orgány EU, s jejichž členy se během období, o němž se podává zpráva, několikrát sešel.

71. Komisař odpovědný za daně a celní unii, audit a boj proti podvodům, pan Algirdas Šemeta, se zúčastnil schůze výboru dne 23. ledna 2012, během níž odstupujícím členům dozorčího výboru poděkoval za kvalitní práci a přivítal nově zvolený výbor. Komisař Šemeta uvedl, že vzhledem k reorganizaci úřadu OLAF ke dni 1. února 2012 a chystané reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 se nový dozorčí výbor ujímá funkce ve velmi zajímavém okamžiku. Komisař Šemeta probral nejdůležitější změny, k nimž dojde. Vyslovil naději, že v budoucnu budou zachovány úzké vztahy mezi jeho kabinetem a dozorčím výborem. Mezi ním a předsedou dozorčího výboru se mimoto uskutečnily dvě dvoustranné schůzky.

72. Dozorčí výbor se sešel rovněž s výborem pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu (dále jen „výbor CONT“) a s některými jeho členy a projednal záležitosti související s reformou nařízení (ES) č. 1073/1999 a analýzou jednotlivých případů úřadu OLAF ze strany dozorčího výboru. V listopadu 2012 se dozorčí výbor sešel z vlastního podnětu s výborem CONT, aby mu vysvětlil problémy, s nimiž se potýká při plnění svého poslání spočívajícího v pravidelných kontrolách vyšetřovací funkce úřadu OLAF.

73. V prosinci 2012 předseda výboru CONT dozorčí výbor vyzval, aby mu poskytl závěry týkající se případu úřadu OLAF, který vedl k odstoupení člena Evropské komise. Dozorčí výbor na tuto žádost odpověděl písemně a tři jeho členové se zúčastnili rovněž neveřejné schůze výboru CONT. Při obou příležitostech dozorčí výbor informoval výbor CONT, že k tomuto konkrétnímu případu vydal stanovisko, které bylo zasláno generálnímu řediteli úřadu OLAF. Vzhledem k právním povinnostem, které ukládá článek 8 nařízení (ES) č. 1073/1999 a které se týkají zachování důvěrnosti vyšetřování, nebyl dozorčí výbor s to předložit v dané fázi toto stanovisko ani jeho závěry výboru CONT, jelikož to by odhalilo skutečnosti v případu úřadu OLAF, který je předmětem soudního řízení v členském státě.

74. V období, o němž se podává zpráva, se dozorčí výbor sešel rovněž s Dr Ingeborg Grässle, členkou výboru CONT a zpravodajkou pro reformu nařízení, která se zúčastnila schůze dozorčího výboru v dubnu 2012. Paní Grässle podpořila dozorčí výbor a jeho práci a uvedla, že EP považuje dozorčí výbor za hlavního partnera v rámci své spolupráci s úřadem OLAF, a proto EP věnuje zvláštní pozornost pracovním podmínkám dozorčího výboru, aby ten mohl řádně plnit své kontrolní funkce.

3. Vztahy s ostatními zúčastněnými stranami

75. V reakci na výzvu britské Sněmovny lordů (58) poskytl dozorčí výbor dne 7. listopadu 2012 důkazy v rámci šetření Sněmovny lordů týkajícího se boje proti podvodům poškozujícím finanční zájmy EU. Dozorčí výbor poskytl celkový popis svých povinností a zdůraznil, že jeho úlohou je nejen dohlížet na vyšetřovací funkci úřadu OLAF, a tudíž posuzovat řádné vedení vyšetřování, nýbrž rovněž (a především) napomáhat generálnímu řediteli úřadu OLAF při plnění jeho povinností. Dozorčí výbor zdůraznil, že svou úlohu plní prostřednictvím pravidelných kontrol případů úřadu OLAF, vydáváním stanovisek generálnímu řediteli úřadu OLAF, vznášením námitek, kladením dotazů a vydáváním doporučení úřadu OLAF ke zlepšení, pokud to považuje za vhodné, a předkládáním zpráv orgánům EU.

V. METODY PRÁCE DOZORČÍHO VÝBORU

1. Schůze a zpravodajové

76. V období od ledna 2012 do ledna 2013 uspořádal dozorčí výbor v Bruselu jedenáct plenárních zasedání. Předseda, zpravodajové a členové sekretariátu se rovněž pravidelně scházeli, aby pracovali na konkrétních záležitostech a na přípravě plenárních zasedání a opatřeních přijatých v návaznosti na tato zasedání.

77. Pro každou důležitou zkoumanou záležitost jmenoval dozorčí výbor zpravodaje. Tak tomu bylo zejména v případě rozpočtu úřadu OLAF, reformy nařízení (ES) č. 1073/1999, analýzy pokynů generálního ředitele úřadu OLAF pro zaměstnance týkajících se vyšetřovacích postupů, analýzy „odložených případů“ obecně a konkrétních případů předaných vnitrostátním soudním orgánům. Zpravodaj spolupracoval se sekretariátem dozorčího výboru na přípravě návrhu stanoviska nebo dokumentu, který má být projednán na plenárních zasedáních.

2. Sekretariát

78. Povinnosti sekretariátu dozorčího výboru jsou uvedeny v jednacím řádu dozorčího výboru (59), který stanoví, že přispívá k účinnému vykonávání povinností svěřených dozorčímu výboru, především s ohledem na jeho monitorovací funkci. Sekretariát musí být schopen fungovat nezávisle a napomáhat dozorčímu výboru v jeho úkolech. S přihlédnutím na straně jedné ke skutečnosti, že členové dozorčího výboru jsou odborníky mimo orgány EU, kteří zastávají ve svých zemích vysoké funkce, a funkci člena dozorčího výboru tudíž vykonávají souběžně s pravidelnou prací ve svých zemích, a na straně druhé, že se jednou měsíčně účastní plenárních zasedání, je nanejvýš důležité, aby se mohli opírat o silný a náležitě personálně obsazený sekretariát. To zaručí skutečnou nezávislost dozorčího výboru, což je zase zásadní faktor při ochraně nezávislosti úřadu OLAF.

79. Z tohoto důvodu dozorčí výbor důrazně nesouhlasí s tím, že na začátku mandátu stávajících členů v roce 2012 zrušil generální ředitel úřadu OLAF jednostranně 25 % pracovních míst v sekretariátu, nahradil dva jeho pracovníky a jmenoval nového vedoucího sekretariátu (který je rovněž tajemníkem dozorčího výboru), aniž by předem dozorčí výbor informoval a vyžádal si jeho souhlas. Toto opatření bylo v rozporu s předchozí praxí zavedenou dozorčím výborem a úřadem OLAF po dohodě s Evropskou komisí, podle níž by měli být pracovníci sekretariátu dozorčího výboru jmenováni pouze se souhlasem dozorčího výboru, což zajišťuje úplnou nezávislost dozorčího výboru při plnění jeho povinností. Co se týká jmenování vedoucího sekretariátu dozorčího výboru, tento postup je přesně stanoven v jednacím řádu dozorčího výboru (60). Dozorčí výbor se rozhodl jmenování nového vedoucího sekretariátu schválit, aniž by však souhlasil se změnou zavedené praxe, a požádal generálního ředitele úřadu OLAF, aby si v případě změn v sekretariátu dozorčího výboru vyžádal jeho předchozí souhlas.

80. Dozorčí výbor generálního ředitele úřadu OLAF trvale upozorňoval na potřebu dalších pracovníků v sekretariátu. Na konci období, o němž se podává zpráva, souhlasil generální ředitel úřadu OLAF s přidělením dodatečného pracovního místa sekretariátu dozorčího výboru, dosud k tomu však nedošlo.

81. Ve vyjádření, které bylo dne 23. května 2012 předloženo Evropskému parlamentu, Radě a Komisi, dozorčí výbor zdůraznil, že jeho nezávislé a účinné fungování vyžaduje nezávislý a přiměřeně personálně obsazený sekretariát, který podléhá výhradní kontrole ze strany výboru (61).

(1) Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1).

(2) Články 4 až 6 a 5. bod odůvodnění rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom ze dne 28. dubna 1999 o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20).

(3) Úř. věst. L 308, 24.11.2011, s. 114.

(4) Paní Schembri zanechala od října 2012 práce v dozorčím výboru a v březnu 2013 odstoupila, načež ji nahradil nový člen, pan Tuomas Pöysti.

(5) CMS je systém správy elektronických spisů, který pro úřad OLAF představuje jediný zdroj veškerých informací ve vztahu k jeho vyšetřování. Systém CMS vyšetřovatelům umožňuje spravovat veškeré informace ve vztahu k vyšetřovacím spisům a poskytuje elektronický rejstřík veškeré dokumentace související s jednotlivými spisy. Každý záznam o případu obsahuje historii spisu od prvotních informací, důkladného výběru, vyšetřování po případné monitorovací činnosti. V září 2008 dospěl dozorčí výbor a úřad OLAF k dohodě o vytvoření modulu CMS pro dozorčí výbor s cílem usnadnit plnění úkolů dozorčího výboru při současném dodržování povinností týkajících se ochrany osobních údajů. Tato dohoda byla s ohledem na automatický přístup k ukončenému vyšetřování částečně uplatňována až do března 2012.

(6) Viz část 3.1.3 této zprávy.

(7) V této souvislosti viz rozsudek ze dne 8. července 2008 ve věci Franchet a Byk v. Komise, T-48/05.

(8) Viz stanovisko dozorčího výboru č. 4/2011, bod 40.

(9) Stanovisko ze dne 19. července 2007 k oznámení o předběžné kontrole inspektora ochrany údajů Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) týkající se pravidelných kontrol plnění vyšetřovací funkce, případ 2007-73.

(10) Viz bod 71 této zprávy.

(11) Ustanovení čl. 30 odst. 2 pokynů k vyšetřovacím postupům: „Ode dne 1. února 2012 musí veškeré posuzování informací týkajících se členů, úředníků nebo ostatních zaměstnanců EU, které byly v úřadu OLAF zaregistrovány do dne 1. února 2012, dotyčný útvar vyšetřování provádět podle postupu platného ke dni registrace. Útvar vyšetřování musí vypracovat návrhy na otevření případu týkajícího se vyšetřování nebo koordinace, nebo na zamítnutí případu a musí tyto návrhy předložit oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování za účelem vydání stanoviska v souladu s novými postupy.“

(12) 221 případů týkajících se vyšetřování a 202 případů týkajících se koordinace.

(13) Viz rozsudky ze dne 10. července 2003 ve věci Komise Evropských společenství v. Evropská investiční banka, C-15/00, bod 164, a ve věci Komise Evropských společenství v. Evropská centrální banka, C-11/00, bod 141.

(14) Viz návrh doporučení evropského veřejného ochránce práv ze dne 9. prosince 2010 v rámci jeho šetření týkajícího se stížnosti 856/2008/BEH na Evropský úřad pro boj proti podvodům. Veřejný ochránce práv dospěl k závěru, že úřad OLAF nezjistil, zda je jeho postup spočívající v přenesení pravomoci k vydávání rozhodnutí o zahájení a ukončení vyšetřování z generálního ředitele na ředitele pověřeného vyšetřováním a operacemi v souladu s právními předpisy, a doporučil úřadu OLAF, aby jej přehodnotil.

(15) Viz rozhodnutí evropského veřejného ochránce práv ze dne 11. listopadu 2011 v rámci šetření týkajícího se stížnosti 856/2008/BEH na Evropský úřad pro boj proti podvodům.

(16) Viz bod 17 této zprávy.

(17) Viz výroční zpráva oddělení 0.1 úřadu OLAF (oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování) za rok 2012.

(18) Viz čl. 11 odst. 6 a článek 12 pokynů k vyšetřovacím postupům.

(19) Existovaly například případy, kdy rozhodnutí o jmenování pracovníků nebo písemná pověření k provedení vyšetřovacích činností byla vydána poté, co byly vyšetřovací činnosti provedeny, či zcela chyběla.

(20) Ustanovení čl. 12 odst. 1 pokynů k vyšetřovacím postupům: „Pokud útvar vyšetřování předpokládá provedení vyšetřovací činnosti, která vyžaduje pověření generálního ředitele podle čl. 11 odst. 6, nebo vyšetřovací misi ve třetí zemi, musí útvar vyšetřování předložit oddělení pro výběr a přezkum vyšetřování žádost o rozhodnutí ohledně navrhované vyšetřovací činnosti“. V čl. 11 odst. 6 se stanoví, že „členové útvaru vyšetřování provedou níže uvedené vyšetřovací činnosti po předložení písemného aktu generálního ředitele, který prokazuje jejich totožnost a funkci a uvádí vyšetřovací činnost, k jejímuž provedení jsou oprávněni a zmocněni: a) výslechy dotčených osob; b) prohlídky prostor; c) kontroly na místě; d) forenzní činnosti; e) kontroly a inspekce podle odvětvových pravidel“.

(21) Článek 21 pokynů k vyšetřovacím postupům.

(22) Viz výše citovaný rozsudek ve věci Franchet a Byk v. Komise, body 163 až 170.

(23) Z důvodu důvěrné povahy údajů není stanovisko č. 2/2012 připojeno.

(24) Z důvodu důvěrné povahy údajů není zpráva připojena.

(25) Mezitím bylo ukončeno 46 z celkem 188 vyšetřování trvajících déle než devět měsíců (25 % v období, o němž se podává zpráva).

(26) 67 zpráv (35 % z celkového počtu zpráv o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců, které dozorčí výbor obdržel).

(27) 5 zpráv.

(28) 12 zpráv.

(29) V pěti případech nebyla například uvedena odhadovaná doba potřebná k dokončení vyšetřování.

(30) Na aspekty týkající se promlčení nebylo odkázáno v 89 zprávách o vyšetřování z celkem 188.

(31) Do dne 1. února 2012 byly tyto informace obvykle obsaženy v závěrečné vyšetřovací zprávě nebo v dokumentu shrnujícím hlavní aspekty případu, které dozorčímu výboru poskytovalo bývalé oddělení soudního a právního poradenství.

(32) Tento formulář obsahuje zvláštní odstavec, jehož prostřednictvím mají ve stanovené lhůtě úřadu OLAF oznámit opatření nebo rozhodnutí přijatá v důsledku doporučení.

(33) Z průměrně 40 případů ročně na 83 případů v období, o němž se podává zpráva.

(34) Viz bod 13 této zprávy.

(35) Dozorčímu výboru nebyly předány všechny požadované dokumenty: někdy výbor obdržel pouze průvodní dopis bez jakéhokoli podpůrného dokumentu, zatímco v jiných případech naopak obdržel kopie celých vyšetřovacích spisů; některé případy byly předány prostřednictvím interní pošty bez žádosti o potvrzení přijetí ze strany výboru jako důkazu, že úřad OLAF dozorčí výbor informoval před předáním případu vnitrostátním soudním orgánům; potvrzení přijetí též často nebylo zaznamenáno v systému CMS.

(36) Zpočátku nebyl přístup umožněn k 18 případům (jednomu v březnu 2012, sedmnácti v květnu 2012), a to z toho důvodu, že odkaz dozorčího výboru na nutnost přezkoumat dodržování základních práv a procesních záruk ze strany úřadu OLAF nebyl dostatečný nebo že důvod založený pouze na článku 11 nařízení (ES) č. 1073/1999 (např. ověření možného narušení nezávislosti úřadu OLAF při vyšetřování nebo důvodů, kvůli nimž nebylo možné vyšetřování ukončit) nebyl dostatečný k odůvodnění přístupu k vyšetřovacím spisům, které obsahují osobní údaje. Po přijetí pracovních ujednání v září 2012 nakonec generální ředitel úřadu OLAF souhlasil s umožněním přístupu ke všem těmto případům.

(37) Viz bod 13 této zprávy.

(38) Od září 2012 nebyla žádná z žádostí dozorčího výboru zamítnuta a obvykle byly vyřízeny včas (od 1 do 14 pracovních dnů – ve výjimečných případech).

(39) V dokumentech, které mají být předány dozorčímu výboru, již nemá být obsažen dopis o předání vnitrostátnímu soudnímu orgánu a doporučení. Co se týká obsahu zkrácené a anonymizované verze závěrečné zprávy, pokyny generálního ředitele úřadu OLAF stanoví, že by tato verze měla obsahovat „kolonky s informacemi, které poskytují podrobné údaje o vyšetřování, finančních a jiných dopadech společně se shrnutím případu“, mají však být zcela odstraněny části, které obsahují informace o provedených vyšetřovacích činnostech a shromážděných důkazech nebo provedených koordinačních činnostech, částkách, které mají být získány zpět nebo které nemají být neoprávněně vyplaceny, právním hodnocení skutkové podstaty, včetně popisu porušených právních předpisů EU, možných dotčených vnitrostátních právních předpisech, platných promlčecích lhůtách, připomínkách dotčené osoby nebo osob a závěrech vyvozených v daném případě.

(40) Některé útvary vyšetřování začernily informace, jako je druh vyšetřovací činnosti provedené úřadem OLAF, generální ředitelství Evropské komise, jemuž byla závěrečná zpráva předána, nebo vnitrostátní orgán, s nímž úřad OLAF spolupracoval, fáze vnitrostátního řízení nebo částka, která má být získána zpět.

(41) V nových pokynech se uvádí, že „dokumenty, které mají být předány dozorčímu výboru, musí být poskytnuty obvykle 5 pracovních dnů před předáním soudním orgánům. Případné zkrácení pětidenní lhůty musí být odůvodněno výjimečnými okolnostmi, jako je naléhavost nebo citlivost vyšetřované záležitosti. Návrh na zkrácení pětidenní lhůty musí schválit generální ředitel.“

(42) Vyšetřovací činnosti byly prováděny bez písemného pověření, jak vyžaduje článek 6 nařízení č. 1073/1999; sdělení totožnosti oznamovatele úřadem OLAF jeho orgánu; poskytnutí důvěrných informací a osobních údajů zaměstnance subjektu EU a osoby, jíž se vyšetřování úřadu OLAF týká, úřadem OLAF jinému orgánu EU, přičemž u tohoto orgánu nebyla zjištěna potřeba vědět.

(43) Vyšetřovací úkony provedené úřadem OLAF na základě nesprávného právního základu či dokonce bez jednoznačného právního základu a bez jakékoli předchozí právní analýzy; nedostatečné informování dotčených osob o ukončení vyšetřování navzdory doporučení veřejného ochránce práv: „Základní právo na řádnou správu stanovené v článku 41 Listiny základních práv Evropské unie vyžaduje, aby osoba, jíž se vyšetřování týkalo, mohla oprávněně očekávat, že bude v přiměřené lhůtě od ukončení vyšetřování informována o jeho výsledcích“ (viz rozhodnutí ze dne 16. února 2012 o ukončení šetření týkajícího se stížnosti 3136/2008/(IP)EI na Evropský úřad pro boj proti podvodům).

(44) To se vztahuje na vyšetřování zahájená podle pravidel uvedených v dřívější příručce OLAF.

(45) Tak tomu bylo například v řadě případů od roku 2008 do roku 2009, kdy období posuzování trvalo od 12 do 24 měsíců a ve zprávách o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců nebyly uvedeny žádné důvody.

(46) Ve 48 z celkem 188 případů, kdy dozorčí výbor obdržel zprávy o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců, byla odhadovaná doba potřebná pro dokončení vyšetřování uvedena v období od března do prosince 2012. Těchto 48 případů není dosud uzavřeno.

(47) V jednom z případů, u nichž vyšetřování trvalo déle než devět měsíců a které výbor zkoumal, bylo například třináctiměsíční období posuzování prvotních informací zapříčiněno tím, že úřad OLAF musel čekat na podrobnou dokumentaci z dotyčného členského státu.

(48) Například v jednom případu z roku 2008, který výbor zkoumal, probíhá ve dvou členských státech dosud soudní řízení a z tohoto důvodu nebylo možno ve zprávě o vyšetřování trvajícím déle než devět měsíců možno uvést odhadovanou dobu potřebnou pro dokončení vyšetřování úřadu OLAF.

(49) V těchto dvou oblastech například existovalo 302 z celkem 423 případů, které byly ke dni 1. února 2012 automaticky přeměněny na případy týkající se vyšetřování nebo koordinace, z toho bylo ke dni 1. června 2012 otevřeno 281 případů.

(50) 42 z celkem 75 případů vyžadujících předání informací vnitrostátním soudním orgánům, které byly uzavřeny a předány dozorčímu výboru po dni 1. února 2012, projednávaly dva útvary odpovědné za oblast zemědělství a oblast strukturálních fondů.

(51) Viz priority politiky v oblasti vyšetřování pro rok 2012.

(52) V oblasti cel činí pravděpodobný finanční dopad více než 1 milion EUR, zatímco v oblasti strukturálních fondů činí pravděpodobný finanční dopad 500 000 EUR v případě Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a 1 milion EUR v případě EFRR (Evropského fondu pro regionální rozvoj).

(53) Viz stanovisko č. 1/2012 připojené k této zprávě.

(54) Ustanovení čl. 6 odst. 2 rozhodnutí 1999/352/ES, ESUO, Euratom.

(55) Po obdržení ročního plánu řízení úřadu OLAF na rok 2013 dozorčí výbor zjistil, že od nynějška jsou zahrnuty některé ukazatele týkající se řízení lidských zdrojů.

(56) 8 schůzek: dne 23. ledna 2012, 21. března 2012, 27. června 2012, 26. září 2012, 22. října 2012, 20. listopadu 2012, 11. prosince 2012, 23. ledna 2013.

(57) 4 schůzky: dne 21. března 2012, 26. září 2012, 20. listopadu 2012 a 22. ledna 2013.

(58) Podvýbor pro EU (spravedlnost, orgány a ochrana spotřebitele) Sněmovny lordů zveřejnil dne 17. dubna 2013 svou dvanáctou zprávu o boji proti podvodům týkajícím se financí EU (http://www.publications.parliament.uk).

(59) Viz článek 11 jednacího řádu dozorčího výboru.

(60) Viz článek 11.

(61) Dozorčí výbor se domníval, že by v tomto ohledu bylo možno stávající znění nařízení (ES) č. 1073/1999 zdokonalit poskytnutím dodatečných záruk, a navrhl proto v pozměněném nařízení stanovit, že i) celkové prostředky pro dozorčí výbor a jeho sekretariát jsou uvedeny odděleně ve zvláštní rozpočtové položce pro úřad OLAF v oddílu souhrnného rozpočtu Unie týkajícím se Komise a že ii) počet pracovníků sekretariátu musí odpovídat přinejmenším 2 % počtu zaměstnanců úřadu OLAF.

PŘÍLOHA I KALENDÁŘ SCHŮZÍ DOZORČÍHO VÝBORU 2012 Měsíc Datum schůze LEDEN pondělí 23. 1.–úterý 24. 1. ÚNOR úterý 21. 2.–středa 22. 2. BŘEZEN úterý 20. 3.–středa 21. 3. DUBEN úterý 24. 4.–středa 25. 4. KVĚTEN úterý 29. 5.–středa 30. 5. ČERVEN úterý 26. 6.–středa 27. 6. ZÁŘÍ úterý 25. 9.–středa 26. 9. ŘÍJEN úterý 23. 10.–středa 24. 10. LISTOPAD úterý 20. 11.–středa 21. 11. PROSINEC pondělí 10. 12.–úterý 11. 12.

2013 LEDEN úterý 22. 1.–středa 23. 1.

PŘÍLOHA II STANOVISKO Č. 1/2012 Předběžný návrh rozpočtu úřadu OLAF na rok 2013 V Bruselu dne 26. června 2012 Na schůzích ve dnech 24. a 25. dubna, 5. a 6. června a 26. června 2012 přezkoumal dozorčí výbor úřadu OLAF předběžný návrh rozpočtu úřadu OLAF na rok 2013 a přijal toto stanovisko. V souladu s článkem 11 nařízení č. 1073/1999 (1) je posláním dozorčího výboru úřadu OLAF posilovat nezávislost úřadu při provádění jeho vyšetřovací funkce. Za tímto účelem a k zajištění toho, aby mohl úřad OLAF fungovat účinně a efektivně, byl v rozpočtu Komise vytvořen pro úřad OLAF zvláštní rozpočtový článek. V této souvislosti dozorčí výbor s ohledem na pravomoci svěřené dozorčímu výboru Komisí (2) posoudil předběžný návrh rozpočtu (dále jen „PNR“) úřadu OLAF a vydal následující stanovisko. I. Zdroje Přidělování zdrojů na prioritní činnosti Dozorčí výbor ve svých předchozích stanoviscích k rozpočtu úřadu OLAF pravidelně doporučoval, aby úřad přidělil více pracovníků na hlavní činnost úřadu OLAF – vyšetřování – přesunutím pracovníků z podpůrných oddělení. Dozorčí výbor rovněž navrhl objasnit rozdíl mezi vyšetřovacími a operativními činnostmi úřadu OLAF. Dozorčí výbor proto bere na vědomí reorganizaci úřadu OLAF, k níž došlo dne 1. února 2012 a která měla za následek tyto změny: V roce 2011: Ředitelství A (vyšetřování a operace): 84 (17 %) Ředitelství B (vyšetřování a operace): 84 (17 %) Ředitelství C (operační podpora): 125 (25 %) Ředitelství D (správa a všeobecné záležitosti): 181 (36 %) Generální ředitel: 17 (%) Dozorčí výbor: 8 (%) Celkový počet zaměstnanců: 499 (100 %) Celkem vyšetřování: 168 (34 %) Celkem vyšetřování + operační podpora: 293 (59 %) Ode dne 1. února 2012: Oddělení 0.1 (výběr a přezkum vyšetřování): 25 (5 %) Ředitelství A (vyšetřování I): 95 (19 %) Ředitelství B (vyšetřování II): 100 (20 %) Ředitelství C (podpora při vyšetřování): 86 (17 %) Ředitelství D (politika): 110 (22 %) Ředitelství R (zdroje): 68 (13 %) Generální ředitel: 13 Dozorčí výbor: 6 (%) Celkový počet zaměstnanců: 503 (100 %) Celkem vyšetřování: 220 (44 %) Celkem vyšetřování + podpora při vyšetřování: 306 (61 %) Na posouzení přínosů reorganizace a dopadu na efektivnost úřadu je ještě příliš brzy, strategie spočívající v soustředění zdrojů na vyšetřování, oddělení struktur v oblasti vyšetřování od politických struktur a zaměření pozornosti na základní vyšetřovací činnosti však může představovat krok správným směrem. Opatření přijatá v návaznosti na vyšetřování Podle nejnovějších statistických údajů EÚD (3) vedlo k odsouzení vnitrostátními soudními orgány v roce 2008 pouze 10 % vyšetřování úřadu OLAF a v roce 2009 pak pouze 4 % vyšetřování. I s přihlédnutím ke skutečnosti, že mohou existovat jiné druhy opatření přijatých v návaznosti na vyšetřování, jež vyžadují vstup ze strany jiných orgánů, a nikoli nutně orgánů členských států, jako hlavní bod je třeba podrobně analyzovat skutečnou účinnost práce úřadu. V této souvislosti dozorčí výbor lituje, že reorganizace úřadu OLAF vedla rovněž k zániku specializovaného oddělení pro následná opatření, přičemž odpovědnost za následná opatření byla přenesena na vyšetřovatele. Ti obvykle nebudou mít specifické znalosti (právní, jazykové) a postavení k tomu, aby vnitrostátním orgánům poskytovali pomoc při následných soudních řízeních, či je dokonce účinně sledovali. To může vést k zrušení provázanosti mezi vyšetřováním úřadu OLAF (což je ve skutečnosti přípravné opatření) a skutečným postihem či nápravou situace v soudních, správních nebo disciplinárních řízeních. Náležitá následná opatření zajišťují, že je dosaženo hlavních výsledků vyšetřování. Bez tohoto může úřad OLAF pracně vykonávat ohromnou práci, aniž by to vedlo k odpovídajícím výsledkům. Strategie lidských zdrojů Reorganizace úřadu měla za následek významné přesuny zaměstnanců a změny v popisu jejich práce či dokonce zcela nové rozdělení úkolů. Za této situace opakuje dozorčí výbor postoj předchozího výboru, že je nezbytné mít náležitou strategii lidských zdrojů, která vychází ze zjištěných a skutečných potřeb organizace a jejích priorit s cílem usměrňovat a maximálně využívat stávající zdroje. Rozhodujícím prvkem této strategie by měla být trvalá odborná příprava související s vnitřní mobilitou a celkovou restrukturalizací. Tato strategie by se měla zabývat optimální rovnováhou mezi administrátory vykonávajícími hlavní vyšetřovací úkoly a asistenty, kteří poskytují podpůrné služby. Strategie lidských zdrojů by se měla zabývat rovněž pracovními vztahy s generálním ředitelstvím pro administrativu, náborem pracovníků, specializovanou odbornou přípravou, interní mobilitou a rozvojem kariéry stálých i dočasných zaměstnanců a rovněž plánováním následnictví. Dočasní zaměstnanci Ačkoli bylo v minulých letech vynaloženo značné úsilí, musí dozorčí výbor zopakovat názor uvedený v předchozích stanoviscích, že i nadále vyvolávají obavy potíže při zavádění systému povyšování (nebo přeřazení) dočasných zaměstnanců. Dozorčí výbor je zklamán, že dosud nebylo nalezeno řešení tohoto problému, přičemž se jedná o prvek, který se týká obecné otázky motivace zaměstnanců úřadu OLAF. Bylo by vhodné dát dočasným zaměstnancům jednoznačnou odpověď na otázku, zda se takovéto povýšení vůbec předpokládá, aby mohli přijmout náležité rozhodnutí ohledně své kariéry. Doporučení: — Musí být zajištěna účinná opatření přijatá vnávaznosti na vyšetřování. — Měla by být vypracována strategie lidskýchzdrojů vycházející z posouzení potřeb s ohledem na stávajícíčinnosti úřadu OLAF a pozornost by se měla zaměřit naodbornou přípravu, rozvoj kariéry, plánování následnictví análežitou rovnováhu mezi asistenty poskytujícími podpůrnéslužby a administrátory, kteří vykonávají hlavní vyšetřovacíúkoly. — Je třeba rozhodnout s konečnou platností ootázce dočasných zaměstnanců a tyto zaměstnanceinformovat. II. Rozpočtový proces V rozhodnutí Komise o zřízení úřadu OLAF je jednoznačně uvedeno, že dozorčí výbor musí být ohledně předběžného návrhu rozpočtu (PNR) úřadu OLAF konzultován před jeho zasláním generálnímu řediteli pro rozpočet (4). Doposud předával generální ředitel úřadu OLAF dozorčímu výboru PNR po „technických“ schůzkách/ujednáních s GŘ pro rozpočet. V důsledku toho nemohlo dojít k rozsáhlým a smysluplným konzultacím s výborem a předání PNR výboru se stalo pouhou formalitou. Dozorčí výbor se domnívá, že vydání stanoviska k PNR představuje jeden z jeho hlavních úkolů. Závěr: — Dozorčí výbor musí být ohledně příštího PNR účinněkonzultován prostřednictvím skutečné a rozsáhlé výměny názorůmezi generálním ředitelem a výborem předzasláním PNR generálnímu řediteli pro rozpočet v jakékoliformě. III. Sekretariát dozorčího výboru Rozpočtová položka Aby byla rozpočtová položka pro dozorčí výbor dostatečně informativní a reprezentativní, pokud jde o celkové náklady dohledu, měla by zahrnovat celkové náklady operací, tj. veškeré výdaje členů dozorčího výboru a rovněž jeho sekretariátu, k nimž patří mzdy, odborná příprava, cestovní výdaje atd. Úřad OLAF může podle potřeby volně převádět finanční prostředky z jedné rozpočtové položky do druhé. Spojením celkových nákladů na fungování dozorčího výboru ve zvláštní rozpočtové položce je zajištěno, že finanční prostředky určené pro použití dozorčím výborem jsou skutečně vynaloženy na funkci dohledu. Nevynaložené finanční prostředky, které zůstávají nevyužité, by však bylo možno převést do jiných okruhů rozpočtu úřadu OLAF. Tento převod by měl být možný pouze po předchozím oznámení dozorčímu výboru a s jeho souhlasem. Vedoucí sekretariátu dozorčího výboru by měl být jako schvalující osoba dále pověřen k řízení celkových finančních prostředků přidělených na operace dozorčího výboru pod kontrolou výboru. Existence jedné rozpočtové položky, která zahrnuje veškeré výdaje, usnadní řízení a zvýší efektivnost rámce dohledu, přičemž generální ředitel současně může po schválení dozorčím výborem převést případné nevyužité finanční prostředky do jiných položek rozpočtu úřadu OLAF. Zvláštní rozpočtová položka má výhodu v podobě transparentnosti a odráží rovněž nezávislost dozorčího výboru. Tato zvláštní rozpočtová položka bude současně informovat tři orgány, které dozorčí výbor jmenují, o zdrojích přidělených konkrétně na tuto funkci dohledu. Pracovníci Dozorčí výbor trvá na svém názoru, který vyjádřil v předchozích stanoviscích k rozpočtu úřadu OLAF, pokud jde o minimální požadavek na osm pracovníků sekretariátu, což odpovídá stávajícím potřebám dozorčího výboru. To představuje přibližně 2 % zaměstnanců úřadu OLAF (5), což dozorčí výbor považuje za minimální počet potřebný pro to, aby mohl účinně plnit svou kontrolní funkci. Dozorčí výbor nesouhlasí s rozhodnutím o snížení počtu pracovníků jeho sekretariátu o 25 %, které generální ředitel přijal v září 2011 a které vstoupilo v platnost dne 1. února 2012, aniž by byl konzultován stávající dozorčí výbor. Dozorčí výbor dále zastává názor, že co se týká jmenování vedoucího sekretariátu a ostatních pracovníků sekretariátu, včetně interních přesunů, toto by mělo být úzce konzultováno s výborem, jak je uvedeno v jeho jednacím řádu (6). Dozorčí výbor uznává, že služební řád Komise a systém hodnocení a povyšování v současnosti neumožňují, aby členové dozorčího výboru přímo hodnotili výkonnost pracovníků sekretariátu. Dozorčí výbor se však domnívá, že i když o hodnocení vedoucího sekretariátu a povýšení všech pracovníků rozhoduje s konečnou platností generální ředitel úřadu OLAF, měl by tato rozhodnutí přijímat na základě stanovisek výboru, do jehož přímé pravomoci sekretariát spadá, jak je stanoveno v jednacím řádu dozorčího výboru (7). To zajistí trvalou nezávislost sekretariátu při plnění každodenních funkcí. Doporučení: — Měla by být stanovena zvláštní rozpočtovápoložka pro dozorčí výbor i pro sekretariát. — Pro sekretariát by mělo být vyhrazeno osmpracovníků. — Pracovníci sekretariátu dozorčího výboru by mělibýt jmenováni pouze se souhlasem výboru, což zajistí úplnounezávislost sekretariátu výboru při plnění jehopovinností. — O hodnocení vedoucího sekretariátu a povýšenívšech pracovníků sekretariátu by měl rozhodovat generálníředitel na základě stanoviska dozorčího výboru. IV. Závěr Dozorčí výbor podporuje návrh rozpočtu úřadu OLAF na rok 2013 pod podmínkou, že budou vzata v úvahu výše uvedená doporučení. V souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Komise ze dne 28. dubna 1999 by měl úřad OLAF předložit stanovisko rozpočtovému orgánu. Dozorčí výbor by chtěl být mimoto pravidelně informován o opatřeních, která úřad OLAF přijal za účelem provedení doporučení uvedených v tomto stanovisku. (1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1). (2) Článek 6 rozhodnutí 1999/352/ES, ESUO, Euratom ze dne 28. dubna 1999 o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20). (3) Viz zvláštní zpráva EÚD č. 2/2011, příloha III, s. 40, tabulka B. (4) Ustanovení čl. 6 odst. 2 výše citovaného rozhodnutí 1999/352/ES, ESUO, Euratom stanoví: „Po konzultaci s dozorčím výborem ředitel zašle včas generálnímu řediteli pro rozpočet předběžný návrh rozpočtu, který pak bude zapsán do zvláštní kapitoly souhrnného rozpočtu“. (5) Podle zprávy úřadu OLAF za rok 2011 je v úřadu 437 zaměstnanců. (6) Ustanovení čl. 11 odst. 3 jednacího řádu dozorčího výboru stanoví: „V každém případě informuje vedoucí sekretariátu dozorčí výbor o uchazečích o členství v sekretariátu. Jakmile jsou uchazeči známi, výbor na plenárním zasedání projedná, zda splňují pracovní potřeby výboru s ohledem na předání návrhu na jejich jmenování generálnímu řediteli úřadu OLAF.“ (Úř. věst. L 308, 24.11.2011, s. 114). (7) Ustanovení čl. 11 odst. 5 jednacího řádu dozorčího výboru stanoví: „Dozorčí výbor pravidelně vyhodnocuje činnost vedoucího sekretariátu a jednotlivých členů sekretariátu.“