CS Úřední věstník Evropské unie C 175/105

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke „sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o inovaci a udržitelnosti v průmyslových odvětvích EU založených na lesnictví Příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost“

KOM(2008) 113 v konečném znění

(2009/C 175/01)

Dne 27. února 2008 se Komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o inovaci a udržitelnosti v průmyslových odvětvích EU založených na lesnictví Příspěvek ke strategii EU pro růst a zaměstnanost

KOM(2008) 113 v konečném znění.

Poradní komise pro průmyslové změny, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 18. listopadu 2008. Zpravodajem byl pan Burns a spoluzpravodajem pan Student.

Na 449. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 3. a 4. prosince 2008 (jednání dne 3. prosince 2008), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 167 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1. Doporučení

Z důvodů uvedených ve stanovisku EHSV doporučuje:

1.1 Rozšířit pojem průmyslových odvětví založených na lesnictví, aby zahrnoval vlastníky lesů a další hospodářské subjekty, např. lesnické podnikatele, a identifikovat problémy a příležitosti již na počátku hodnotového řetězce.

1.2 Dále zdokonalovat, i prostřednictvím studií, stávající evropské databáze, které zaznamenávají objem a případnou jakost veškerého vytěžitelného dřeva i využití dřeva (z evropských zdrojů i z dovozu) ze strany průmyslových odvětví založených na lesnictví tak, aby byly úplné, aktuální a porovnatelné.

1.3 Podporovat zvýšenou produkci, dostupnost a upotřebení dřeva z evropských lesů a jeho spravedlivé využívání k různým účelům na národní úrovni.

1.4 Podporovat větší využití dřeva a materiálů na bázi dřeva.

1.5 Podporovat opatření ke zlepšení veřejného image průmyslových odvětví založených na lesnictví.

1.6 Aktivně se snažit o uznání úlohy dřeva a dřevěných produktů při zmírňování dopadů změny klimatu, např. jako úložiště uhlíku.

1.7 Chránit toto odvětví před negativními vlivy souvisejícími se systémem obchodování s emisemi.

1.8 Odstraňovat překážky obchodu se dřevem a dřevěnými produkty. Zajistit volný, avšak spravedlivý obchod.

1.9 Řešit potřeby tohoto odvětví z hlediska výzkumu v kontextu technologické platformy pro průmyslová odvětví založená na lesnictví prostřednictvím sedmého rámcového programu a příbuzných programů.

1.10 Vést jak příslušné instituce EU, tak průmysl k tomu, aby věnovaly zvláštní pozornost podpoře prosazování politik, nařízení a programů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci významných pro průmyslová odvětví založená na lesnictví tak, aby všechny státy EU nakonec používaly stejný standard.

1.11 Pro celý lesnicko-dřevařský řetězec vyvinout celoevropský systém odborné přípravy a kvalifikací založený na potřebách tohoto odvětví.

1.12 Podněcovat orgány na celostátní a nižší než celostátní úrovni k tomu, aby uznaly potenciál komerčního lesního hospodářství a průmyslových odvětví založených na lesnictví a jednaly podle toho. Náležitá pozornost by se měla věnovat zvyšování investic do silniční a jiné infrastruktury ve venkovských oblastech.

1.13 Ve spojení s akčním plánem pro lesnictví rozvíjet systémy pro vyhodnocování ekonomické a sociální hodnoty multifunkčního lesního hospodářství a nedřevařských služeb a zajistit, aby do budoucna došlo k jejich uznání coby základních součástí jediného odvětví, které zahrnuje vlastníky lesů, lesnické podnikatele atd.

2. Důvody pro předložení stanoviska

2.1 Sdělení o inovaci a udržitelnosti v průmyslových odvětvích EU založených na lesnictví (KOM(2008) 113 v konečném znění, dále jen „sdělení“), které tvoří základ tohoto stanoviska, má svůj původ ve sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – stav konkurenceschopnosti lesnických a souvisejících odvětví v EU (KOM(1999) 457 v konečném znění) a ve sdělení Komise Plnění lisabonského programu Společenství (KOM(2005) 474 v konečném znění). Navíc má spojitost s akčním plánem EU pro lesnictví (KOM(2006) 302 v konečném znění), který pokrývá pět let (2007–2011) a jehož cílem je podporovat a rozvíjet udržitelnou správu lesů a multifunkční úlohu lesů prostřednictvím 18 klíčových akcí. Cílem jedné z těchto akcí (č. 17) je „podpořit používání dřeva a dalších lesních produktů z udržitelně spravovaných lesů“.

2.2 Sdělení se na prvním místě zabývá výzvami, jimž čelí průmyslová odvětví založená na lesnictví, která se definují jako odvětví vyrábějící celulózu, papír, papírové obaly a dřevozpracující odvětví (pily a výrobny desek na bázi dřeva), zpracování korku a polygrafický průmysl. Jako takové se nezabývá přímo odvětvím lesního hospodářství, které poskytuje hlavní surovinu pro průmyslová odvětví založená na lesnictví – dřevo – ani jinými skupinami, které podnikají či se živí prací v lese.

3. Shrnutí návrhu Komise

3.1 V tomto sdělení Evropská komise zdůrazňuje výzvy, jimž průmyslová odvětví založená na lesnictví čelí, a řeší otázky, jako je např. celosvětová konkurence, změna klimatu, energetika, dodávky dřeva atd., a jejich případný dopad na budoucí ziskovost a konkurenceschopnost tohoto odvětví.

3.2 Průmyslová odvětví založená na lesnictví jsou významnou součástí evropského hospodářství a často hrají důležitou roli při zachování udržitelné zaměstnanosti ve venkovských oblastech.

3.3 Řešení těchto problémů se věnuje 19 opatření, které lze zařadit do těchto hlavních kategorií:

a) Přístup k surovinám (8 opatření);

b) Politiky zaměřené na změny klimatu a environmentální legislativa (4 opatření);

c) Inovace a výzkum a vývoj (4 opatření);

d) Obchod a spolupráce se třetími zeměmi (2 opatření);

e) Komunikace a informovanost (1 opatření).

4. Obecné připomínky

4.1 EHSV vítá, že Komise věnuje pozornost výzvám, před nimiž stojí průmyslová odvětví založená na lesnictví, i seznam navrhovaných opatření. Pevně zdůrazňuje, že tato opatření nezůstanou jen návrhy, ale že co nejdříve dojde k jejich zavedení.

4.2 Ačkoliv EHSV chápe okolnosti vzniku i východisko tohoto sdělení, vyjadřuje politování nad nízkou mírou pozornosti, či dokonce její absencí, v souvislosti se subjekty na počátku hodnotového řetězce, např. vlastníky lesů či lesnickými podnikateli, či s dalšími funkcemi, jež mají lesy splňovat nebo k jejichž plnění má v lese docházet (označováno jako lesnický klastr).

4.3 EHSV vyzývá, aby se více pozornosti věnovalo tomu, že nutným předpokladem konkurenceschopnosti celého hodnotového řetězce je ziskovost lesního hospodářství. Ziskové lesní hospodářství posiluje udržitelnou správu lesů a poskytuje pobídky pro investice do tohoto odvětví a zajištěné dodávky dřeva.

5. Konkrétní připomínky

5.1 Přístup k surovinám

5.1.1 EHSV je znepokojen tím, že rozhodnutí mající vliv na lesní hospodaření a průmyslová odvětví založená na lesnictví se ne vždy zakládají na úplných, včasných a porovnatelných statistikách co do dostupnosti a využití dřeva z evropských lesů, což vede k nepoměru mezi nabídkou a poptávkou a neúspěchu při plnění daných cílů. Stejně tak by bylo vhodné znát a mít schopnost odhadovat objemy dřeva využívané průmyslovými odvětvími založenými na lesnictví, ať již z evropských zdrojů či z dovozu.

5.1.2 Evropské politické iniciativy, a zvláště ty, které podporují používání biomasy a obnovitelných zdrojů energie, způsobily další zvyšování tlaku na dostupnost suroviny (dřeva) pro průmyslová odvětví založená na lesnictví, částečně i kvůli tomu, že se objevily nové subvence narušující trh. EHSV je znepokojen jejich dopadem na průmyslová odvětví založená na lesnictví. Vzhledem k rostoucí konkurenci v poptávce po dřevní surovině coby zdroji energie je EHSV toho názoru, že využívání lesních zdrojů k různých účelům by mělo být spravedlivé. EHSV vyzývá Komisi k hlubšímu prozkoumání koncepce „energetických lesů“ (rychle rostoucí dřeviny) určených k zásobování trhu s energií z biomasy.

5.1.3 Trh by se měl řídit normálními tržními mechanismy a neměly by jej zkreslovat různé plány podpor, které zvýhodňují jeden způsob využití nad druhým.

5.1.4 I když zvýšení dovozu dřeva nezajistí schůdné řešení tohoto vznikajícího problému, neměly by takovému dovozu bránit kvantitativní, legislativní, či jiné překážky.

5.1.5 EHSV je přesvědčen, že jediným dlouhodobě udržitelným řešením je zvýšit objem dřeva z evropských lesů

— zlepšením udržitelné správy stávajících lesů tak, aby produkovaly více komerčně vhodného dřeva,

— zvyšováním výměry lesů tak, aby nabídka dřeva lépe odpovídala poptávce.

5.1.6 EHSV je toho názoru, že vzhledem k zásadnímu významu této suroviny pro průmyslová odvětví založená na lesnictví mělo toto sdělení využít příležitosti a vyslovit se k otázkám souvisejícím se subsidiaritou, např. k opatřením na celostátní a nižších než celostátních úrovních k řešení dlouhodobých dodávek dřeva.

Je skutečností, že „podněcování“ k výsadbě větších ploch komerčních dřevin nemá v některých zemích EU žádný účinek. Důvody mohou být rozmanité – v některých zemích panuje nezájem, v jiných jde o domněnku, že dřeva je dost. Některé studie mezitím poukazují na nedostatek dřeva na úrovni EU (1).

5.1.7 Aby bylo možné dřevo doručit spotřebitelům, je zapotřebí dobré silniční a jiné infrastruktury. Nízké investice do silniční infrastruktury ve venkovských a odlehlých oblastech zvyšují přepravní náklady. Například naložené nákladní auto jedoucí po venkovské silnici potřebuje v porovnání s přímou rovnou silnicí na stejné vzdálenosti o 75 % více času i paliva. EHSV je znepokojen nedostatkem pozornosti věnované tomuto tématu ze strany orgánů na celostátní a nižší než celostátní úrovni. Dalším nákladovým zatížením jsou pak navíc různá hmotnostní či velikostní omezení v silniční dopravě.

5.2 Politiky zaměřené na změny klimatu a environmentální legislativa

5.2.1 Dřevěné produkty vážou uhlík po celou dobu své životnosti a mohou náhradou jiných materiálů vést k podstatným úsporám CO2. EHSV se domnívá, že EU by měla aktivněji podporovat vázání uhlíku v dřevěných produktech a kladný přínos, který tyto produkty mohou mít ke zmírňování důsledků změny klimatu.

Pozitivní úloha dřeva by měla být plně uznána v procesu navazujícím na Kjótský protokol po roce 2010 a EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby tak učinily na nadcházejících „Konferencích signatářů Kjótského protokolu“ COP14 (v Poznani v roce 2008) a COP15 (v Kodani v roce 2009).

Komise podcenila hrozbu, jakou představuje obchodování s emisemi pro evropský průmysl celulózy a papíru a částečně i pro dřevozpracující odvětví, která jsou tímto systémem zasažena dvěma způsoby: přímo tím, že v tomto systému jsou, a nepřímo prudce rostoucími cenami za elektřinu v důsledku ETS (2). Současné plány na směrnici o obchodování s emisemi velmi významně zatíží ziskovost tohoto odvětví a mohly by dokonce vést k zavírání podniků či k relokacím. Relokace by z hlediska finančního byly schůdné u velkých podniků, rozhodně však nepřicházejí v úvahu u menších evropských podnikatelů.

5.2.2.1 Návrh nové směrnice o ETS by ve své nynější formě vedl u evropského papírenského průmyslu a dalších energeticky náročných odvětví ke značnému narušení trhu a konkurenční nevýhodě a nakonec i k přesouvání zdrojů emisí CO2, jelikož hlavní konkurenční státy mimo EU by nepodléhaly srovnatelné zátěži a nenesly stejné náklady. EHSV považuje za zásadní uznat průmysl celulózy a papíru a odvětví výroby desek na bázi dřeva za energeticky náročná odvětví, u nichž existuje nebezpečí přesunu zdrojů emisí CO2. To by se mělo stát ihned. Zdá se, že rok 2010, kdy by podle návrhu mělo padnout rozhodnutí o tom, kterým odvětvím bude i nadále poskytována částečně bezplatná alokace kreditů CO2, bude příliš pozdním termínem.

5.3 Inovace, VaV, vzdělávání a odborná příprava

5.3.1 Inovace a VaV rozhodně přispějí k zajištění budoucnosti průmyslových odvětví založených na lesnictví. EHSV vítá, že v rámci odvětví došlo k vytvoření „technologické platformy pro průmyslová odvětví založená na lesnictví“ a vyzývá k tomu, aby se věnovala patřičná pozornost budoucím potřebám všech pododvětví. Financování VaV by se v rámci odvětví mělo zvýšit, zejména v sedmém rámcovém programu a dalších propojených programech, a zaměřit na inovační využívání suroviny a produktů.

5.3.2 Procesy určené na podporu flexibility v Evropě nezpůsobily, že by byla zavedena bezpečná a dostupná opatření k tomu, aby studenti a zaměstnanci v lesnických odvětvích získávali srovnatelné a obecně přijímané kvalifikace či získávali dovednosti prostřednictvím programů celoživotního učení. Ani všechny různé pilotní iniciativy v rámci vzdělávacích programů a programů odborného vzdělávání EU nevyústily v prostředek, jakým by se změny v praxi na pracovištích daly kolektivně kontrolovat a současně začleňovat do vnitrostátních postupů. Tyto nedostatky brání přeshraniční mobilitě, maří kariérní možnosti v zahraničí a omezují přístup zaměstnavatelů k plejádě nadaných pracovníků v rámci průmyslových odvětví založených na lesnictví. Možná to dokonce přispívá k všeobecnému pocitu, že kvalifikace má v oborech v oblasti lesnictví, výroby papíru a práce se dřevem malou hodnotu.

5.4 Zdraví a bezpečnost

5.4.1 Stejně jako v případě ostatních průmyslových činností přináší práce v odvětvích založených na lesnictví určitý stupeň rizika z hlediska zdraví a bezpečnosti. Průmysl sice během několika posledních desítek let v této oblasti vyvinul významné snahy, ale zbývá ještě hodně práce. Navíc by vzhledem k tomu, že ne všechny členské státy se v této oblasti potýkají se stejnými problémy, měla být řádně zvážena možnost uzpůsobit požadované reakce podmínkám jednotlivých členských států.

5.4.2 V posledních vlnách rozšíření přistoupily do EU členské státy, u nichž existují relativně větší požadavky na zlepšení provádění politiky v oblasti bezpečnosti a zdraví, než je tomu u většiny ostatních členských států EU. V tomto smyslu by Výbor chtěl zdůraznit význam finančních nástrojů EU i přiměřené míry angažovanosti průmyslových odvětví založených na lesnictví aktivních v těchto členských státech.

5.5 Obchod a spolupráce se třetími zeměmi

5.5.1 Průmyslová odvětví založená na lesnictví působí celosvětově a pro udržení konkurenceschopnosti je absolutně nutné vyvážet. EHSV je znepokojen tím, že vývozům podniků EU zbytečně brání celní i jiné překážky. Komise by se měla v prvé řadě snažit o jejich odstranění.

5.5.2 EHSV je dále znepokojen opatřeními ze strany hlavních obchodních partnerů, např. Ruska, která mají značný dopad na dodávku dřevní suroviny do EU a vedou ke snižování výroby.

5.6 Komunikace a informovanost

5.6.1 I přes svůj výrazný přínos pro společnost a hospodářství nejsou průmyslová odvětví založená na lesnictví veřejností dobře vnímána (3). Tomu, jakou hodnotu mají evropské lesy pro společnost a občany, veřejnost často nerozumí. Ve školách se žáci často učí, že kácet stromy je špatné a že celý svět potřebuje každý strom, který roste. Ilegální kácení stromů a jiné neudržitelné způsoby obhospodařování lesa, například v Jižní Americe, jihovýchodní Asii a jiných regionech, také poškozují celkový obraz lesního průmyslu.

5.6.2 Vzhledem k probíhajícím diskuzím o změně klimatu a bioenergii nebyla příležitost k propagaci zvýšeného využití dřeva a dřevěných materiálů ještě nikdy lepší. Lesy absorbují CO2 a obsažený uhlík lze takto ukládat v dřevěných výrobcích. Image celého tohoto sektoru a jeho výrobků by se měla pomocí těchto klimatických argumentů vylepšit – jde o unikátní záležitost tohoto sektoru a je nutné jí dělat reklamu a šířit i více informací o komerční hodnotě našich lesů.

5.6.3 V současnosti existuje několik propagačních programů s podporou průmyslu, které však mají pouze omezený efekt na zlepšování image průmyslových odvětví založených na lesnictví. Tyto programy je třeba rozvíjet a zavést do všech škol i představit širší veřejnosti tak, aby všechny vrstvy společnosti pochopily a ocenily význam pěstování užitkových dřevin a využívání (evropského) dřeva.

5.7 Podpora využití dřeva

Sdělení věnuje značnou pozornost dodávkám suroviny do těchto odvětví (viz odstavec 5.1 výše), ale nezabývá se využitím dřeva a dřevěných produktů. Ve snaze o udržitelnější výrobu i spotřebu by bylo vhodné zdůrazňovat odstraňování překážek a zbytečné legislativní, administrativní, finanční a jiné zátěže, a tím umožnit větší využití dřeva např. ve stavebnictví. EHSV je z obecného hlediska toho názoru, že je třeba zohlednit specifický charakter a úlohu dřeva a dřevěných produktů v souvislostech s dalšími politikami.

5.8 Multifunkční lesní hospodářství

Jedním z hlavních doporučení akčního plánu EU pro lesnictví z roku 2006 je, že se lesnictví musí stát „multifunkčním“ a společnosti nabízet další užitek, než jen zásobování dřevem. Kvůli nedostatku údajů a dat dosud nedošlo ke stanovení přesné hodnoty, kterou pro společnost představují nedřevařské služby (sběr lesních plodů, hub, léčivých bylin, myslivost a cestovní ruch). Ať je tomu jakkoliv, tyto aktivity vytvářejí zisk, zaměstnanost a příležitosti, a proto mají právo být zahrnuty do oblasti lesního hospodaření.

Přestože EHSV uznává úlohu „multifunkčního lesního hospodářství“, obává se, že některé národní vlády kladou příliš velký důraz na nedřevařské služby na úkor komerční role jejich lesů v produkci dřeva.

V Bruselu dne 3. prosince 2008 předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Mario SEPI generální tajemník Evropského hospodářského a sociálního výboru Martin WESTLAKE

(1) Především jde o studii EHK OSN z roku 2007 na téma „Dostupnost zdrojů dřeva a poptávka“, založenou na Společné anketě o energii ze dřeva z roku 2006.

(2) Tamtéž.

(3) Viz „Vnímání odvětví založených na lesnictví – kvalitativní studie obrazu odvětví založených na lesnictví u veřejnosti v členských státech Evropské unie“ (© Evropská Společenství, 2002; ISBN 92–894–4125–9). Tuto studii lze nalézt na: http://ec.europa.eu/enterprise/forest_based/perceptionstudy_en.pdf