ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.10

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Výbor, jehož posláním není provádět studie, vyzývá Komisi, aby co nejdříve provedla celkové hodnocení s cílem: — zhodnotit v horizontu let 2020/2030 význam pohybu osob v rámci EU a její bezprostřední sféry vlivu, — zhodnotit v horizontu let 2020/2030 význam pohybu Evropanů z evropského prostoru do mezinárodních destinací a význam pohybu cizinců, kteří vstoupí do evropského prostoru a budou se v něm pohybovat za účelem obchodu, turistiky nebo za jiným účelem; — na základě tohoto hodnocení ověřit, zda jsou stávající nebo v současné době plánované kapacity v rámci různých programů v souladu s takto vyjádřenými potřebami osobní dopravy v horizontu let 2020/2030, — navrhnout v nové Bílé knize 2010 věnované dopravní politice, větší důraz na „pohyb osob v rozšířené Evropě a jeho dopad na dopravní prostředky v horizontu let 2020/2030“ , spolu s akčním programem, který bude odpovídat ambicím a zájmům EU a jejích občanů.
1.4

Do šesté ministerské konference v Hongkongu v prosinci 2005 zbývá už jen několik týdnů, přesto je třeba ve všech oblastech jednání dosáhnout značného pokroku. V současné době jsou předpoklady pro uzavření cyklu jednání z Dohá do konce prosince 2005 nedostatečné. Pokud by ministerská konference v Hongkongu ztroskotala, bylo by to spojeno s některými negativními důsledky: — WTO jako organizace by byla oslabena. — Mnohostranný systém vyjednávání uvnitř WTO by mohl být nahrazen dvoustrannými a regionálními dohodami, což by rozvojovým zemím nepomohlo. — Světové hospodářství a důvěra v hospodářský rozvoj by mohla být poškozena a nejistota vůči budoucímu rozvoji by se mohla zvýšit. — Mandát k jednání USA propůjčený kongresem USA vyprší 30. června 2007, což představuje určitý faktor nejistoty, protože není jisté, zda kongres mandát obnoví.
3.2.2

Již dvacet let se Evropská komise snaží vytvořit evropský nástroj. Do dnešní doby však nedošlo k výraznějšímu pokroku, což je možné částečně vysvětlit přáním vyjádřeným před několika lety dotyčnými členskými státy, aby se nejdříve vyčkalo, až bude přepracována kapitola 23. Zamýšlený evropský nástroj by měl pokrýt předpisy týkající se složení posádek, doby plavby lodí a také povinné doby odpočinku členů posádky.
4.4.3.1

Je třeba brát zvláštní zřetel na posílení sociálního dialogu na úrovni odvětví. Výbor sdílí názor Komise, že sociální partneři mohou díky své znalosti odvětví vykonávat zvláštní varovací funkci. Po tomto nástroji by se však nemělo sahat jen v krizových situacích, ale vždy, když to sociální partneři považují za nutné, a nejen tehdy, když vidí „znepokojující vývoj“. To by více odpovídalo požadavkům na předvídání restrukturalizací a zajištění doprovodných opatření.
5.3

Zkušenost ze Zabrzie (Polsko): V celém Slezsku způsobila transformace ekonomiky a trhu zánik mnoha podniků, což s sebou přineslo ztrátu desítek tisíc pracovních míst a devastaci krajiny hustě pokryté opuštěnými průmyslovými stavbami. Proběhly mnohé pokusy o oživení cestovního ruchu, ale celý kraj nadále trpí pověstí tradiční průmyslové oblasti s šedou zohyzděnou krajinou. Přesto by se tento turisticky nepřitažlivý obraz mohl změnit na prvek, který by byl pozitivní pro společenský a hospodářský život regionu, pokud by se využilo průmyslové dědictví pro turistické účely, tak jak si to přejí a jak to plánují úřady. Jedná se o to přeměnit postindustriální lokality tak, aby získaly nové funkce, spojené především s turistikou, a to pokud možno trvalého, nikoli sezónního charakteru. Tímto způsobem se zachová jak průmyslové dědictví, tak originální rysy měst a jejich okolí.
3.7.1

Rozšíření Unie a rozšíření vnitřního trhu, které z něj vyplyne, vylučuje jakékoli omezení v oblasti relokace podniků západní Evropy do střední a východní Evropy. Avšak je třeba uvažovat o tom, že by se do výběrových kritérií Evropské unie zavedly mechanismy, jež by zaručovaly, že podpory mohou využívat pouze podniky, které zahajují novou činnost či nové obchodní odvětví, a nikoli ty, které pouze přemísťují výrobu či služby existující v Unii. Proto je třeba podporovat všechny snahy o co nejrychlejší vyrovnání obrovského rozdílu mezi Východem a Západem ohledně výrobních podmínek obecně a konkrétně co se týče výrobních nákladů.
1.2.1

Výzkumný fond pro uhlí a ocel spravuje oddělení uhlí a oceli Generálního ředitelství pro výzkum. Co se týče rozpočtu, je to úrok výše zmíněného kapitálu plynoucí z dlouhodobých investic, který je využíván k financování výzkumu. Dostupný roční rozpočet tak závisí na příjmu z investic. Klíč k rozdělování stanoví podíl určený na ocel (72,8 %) a na uhlí (27,2 %). Během posledních dvou let fungování to v praxi znamenalo rozpočet okolo 43 mil. EUR (43,68 mil. v roce 2003, 43,68 mil. v roce 2004 a 41,20 mil. na rok 2005) určený na výzkum v odvětví oceli. Tato finanční pomoc se týká zhruba padesáti projektů ročně. Co se týče výzkumu v odvětví uhlí byla úroveň financování z rozpočtu RFCS během posledních tří let v tomto pořadí – 16,13 mil. v roce 2003, 15,27 mil. EUR v roce 2004 a 16,13 mil. na rok 2005.
1.3.1

Mezi nejvýznamnější výsledky studie Business Impact Case Study (5) provedené poradenskou společností KPMG patří následující: — neexistují podstatné důkazy, že po zavedení registračních požadavků REACH by látkám vyráběným nebo dováženým ve velkých objemech hrozilo eventuální stažení z trhu. Nejzranitelnější z hlediska nízké nebo nulové ziskovosti jsou při plnění požadavků systému REACH látky s nižšími výrobními nebo dovozními objemy (do 100 tun). Ze 152 podrobně posuzovaných látek bylo nalezeno pouze 10 látek, kterým hrozí stažení z trhu v důsledku nulové nebo nižší ziskovosti; — neexistují podstatné důkazy o tom, že by se z trhu stahovaly látky, které jsou pro následný řetězec uživatelů technicky nejdůležitější. Tyto látky budou často registrovány i navzdory své obchodní zranitelnosti; — jednorázové náklady na registraci vzniklé dodavatelům chemických látek mohou být v některých případech významné a mohou vést k racionalizaci jejich výrobních programů. Tento účinek by mohl nastat především u látek, které dodavatelé chemikálií nepovažují za technicky kritické z hlediska odběratelů; — pokud by došlo ke značnému stažení látek z trhu, význam a náklady nového složení přípravků a náklady plánování mohly být velmi vysoké (i kvůli potřebě studií, testů a ověřování u uživatelů); — vzniklé náklady se většinou rozloží nebo převedou jinam, to by však pro MSP mohlo být obtížné; — dopady systému REACH v oblasti inovace jsou nejasné. V případech, kterými se studie zabývala, nebyly nalezeny žádné důkazy o tom, že by se vlivem REACH zdroje na výzkum a vývoj (VaV) automaticky přesměrovaly nebo že by vzrostly; — podniky zjistily některé obchodní výhody systému REACH, které zahrnují: lepší informovanost o vlastnostech látek a nebezpečných složkách v přípravcích, snazší řízení rizik a racionalizace portfolia látek; — byly vysloveny obavy ohledně specifických obtíží z hlediska proveditelnosti a zachování důvěrnosti. Mnozí formulovači a následní uživatelé vyjádřili určité obavy, že výrobci chemických látek možná nebudou chtít označit některé druhy použití do své registračního dokumentace; — uživatelé neorganických látek (zejména surovin) potřebují další vysvětlení registračních předpisů systému REACH.
3.1.2

Za účelem dosažení kladných výsledků ve spolupráci mezi EU a Ruskem by občanské společnosti EU měly rozhodněji přistupovat ke vzájemné výměně organizačních metod a k podpoře obnovy solidarity v ruské občanské společnosti. Evropská unie může ruské občanské společnosti a tedy Rusku předat to, co tvoří její přednosti, tedy různorodost, pluralitu forem organizace společnosti, způsob šíření demokratických, společenských a kulturních hodnot, kterou tato různorodost a pluralita poskytuje. Všechny členské státy musí pracovat na podpoře společných cílů, což je úkol, který se po rozšíření stal ještě důležitějším. Stejně tak je zřejmé, že otevřený a přímočarý přístup je nejlepší způsob, jak dosáhnout výsledků při rozvoji spolupráce mezi EU a Ruskem. EU by také měla rozvinout technickou pomoc, která by Rusku pomohla stát se stabilní, demokratickou a prosperující zemí. Struktura stávajících programů technické pomoci by měla být přehodnocena. Pokroku se nejlépe dosáhne malými, ale rozhodnými kroky.
5.3

Je jasné, že způsob 4 by se měl vztahovat pouze na omezenou vrstvu vysoce kvalifikovaných pracovníků a nezávislých smluvních odborníků. Pokud by se však jeho působnost měla v budoucnu rozšířit i na jiné kategorie zaměstnanců, bylo by nutné přijmout mnohem konkrétnější a restriktivnější vymezení „dočasnosti“, jakož i přesnější vymezení „poskytovatelů služeb“. V každém případě s ohledem na skutečnost, že obchodní dohody nejsou ideálně šity na míru pracovněprávním předpisům, by bylo možné vnést do způsobu 4 prvek určité jednoznačnosti, kdyby se uplatnily podmínky prohlášení ILO o základních zásadách a právech práce a jeho následného dokumentu z roku 1998 (5). Následný dokument je sám referenčním pramenem práva. Pro členské státy EU stojí na prvním místě v Nice přijatá Charta základních práv, zejména nyní, když byla začleněna do Ústavní smlouvy.
5.4.6

Na evropské úrovni je ve všech nadnárodních společnostech, které mají evropskou radu zaměstnanců, dobrovolný nebo vyjednaný postup o otázkách společenské odpovědnost firem rozhodující etapou. Navíc umožňuje zapojit do této dynamiky nové členské státy. Evropské rady zaměstnanců by měly hrát úlohu při integraci společenské odpovědnost firem do politiky podniku. Jsou privilegovaným místem interních zúčastněných stran, i když je jasné, že koherentní politika společenské odpovědnost firem musí brát do úvahy rovněž externí zúčastněné strany, zejména celou pracovní společnost (pracovníky s přechodnou pracovní dobou, přítomné zaměstnance subdodavatelů, řemeslníky nebo další nezávislé osoby pracující pro podnik) a co možná největší část z celého hodnotového řetězce (subdodavatele, dodavatele).
3.8

Toto stanovisko by rovněž mohlo: — vytvořit užitečný prvek pro úvahy, nebo dokonce referenci pro ostatní instituce, zejména pak s výhledem na upevnění participativní demokracie na evropské úrovni a vedení skutečného evropského občanského dialogu, a — otevřít pole pro spolupráci mezi orgány včetně výměny osvědčených postupů, zejména pak s Komisí a Evropským parlamentem, aniž by EHSV zasahoval do jejich způsobu řízení dialogu s evropskou organizovanou občanskou společností.
4.1

Lesní zdroje EU neustále rostou. Jen polovina ročního přírůstku je vykácena a nové programy pro zalesňování vytvářejí další rezervy lesů. Uhlík ukládající se v lese a ve dřevě je po oceánech nejdůležitější odpadovou nádrží. Produkty vyrobené ze dřeva zároveň nahrazují produkty z neobnovitelných zdrojů. Evropská politika lesnictví spadá do pravomoci členských států. Právní předpisy EU a mezinárodní dohody mají stále větší dopad na evropskou politiku lesnictví. Ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe, MCPFE) stanovila kritéria a ukazatele udržitelného lesnictví, které slouží jako klíčový referenční bod pro udržitelné využívání lesních zdrojů. EU by měla tento proces v rámci udržitelného rozvoje podporovat, zároveň by však měla respektovat zásadu subsidiarity.
3.10

Aby byla ještě více zvýrazněna brizance zabezpečení zásobování, je třeba zvážit údaje uvedené v listopadu 2005 ve výhledu World Energy Outlook Mezinárodní energetickou agenturou (IEA) o stále stoupající celosvětové spotřebě energie. Pokud se chování spotřebitelů nezmění, zvýšila by se světová poptávka po energii do roku 2030 o více než polovinu na 16,3 miliard tun ropných jednotek. Případy na počátku roku 2006, kdy došlo k snížení dodávek plynu do střední a západní Evropy díky tomu, že Rusko zastavilo dodávky plynu na Ukrajinu, by mohly být prvním upozorněním na možné scénáře zásobování v budoucnosti, pokud závislost Evropy na dovozu energie ještě dále stoupne. Proto je nutno považovat realizaci obou Zelených knih Komise „Zabezpečení zásobování“ a „Energetická účinnost“ i širokou a konstruktivní diskusi o nové Zelené knize o evropské energetické strategii za prvořadý cíl.
7.11

Evropská komise a generální sekretariát CAN by měly společně – v koordinaci s EHSV a Poradními radami Andského společenství – podporovat pravidelné konání Fóra pro dialog občanské společnosti EU a CAN, v jehož rámci by různé svazy a organizace obou regionů mohly vyjádřit svůj názor na vztahy mezi EU a CAN.
1.4

Je zapotřebí, aby jediný úřad stanovoval pravidla, a tímto úřadem musí být EASA. To umožní budoucí harmonizaci letištních nařízení a mělo by to co nejúčinněji zabránit narušení hospodářské soutěže letišť v EU a mimo ni. EASA musí být posílena a musí získat širší pravomoci, obdobné jako má Evropská konference civilního letectví (ECAC).
2.10

Prozatím Evropský hospodářský a sociální výbor konstatuje, že je třeba definovat priority, a tedy podrobněji řešit hlavní otázky, jež v této souvislosti vyvstávají: — koordinace politik Společenství, zejména definice koordinace politik členských států, — pokračování v reflexi a provádění nových forem financování solidarity, zejména formou podpory skupině pro sledování výzkumu nových způsobů financování nad rámec veřejné podpory (skupina byla zřízena na Pařížské konferenci v únoru 2006), — úvaha nad nezbytnou regionální integrací a její realizace, dále též realizace meziregionální politiky, a přednostně také vytvoření meziregionálních infrastruktur na základě veřejných soutěží odpovídajících přesně stanoveným sociálním a environmentálním podmínkám. To by napomohlo konsolidaci regionálních institucí, — zásadní řešení problému emigrace, zejména vytvářením kapacit pro stabilizaci afrických populací. Z těchto důvodů musí Evropská unie zaujmout jasné a pevné stanovisko, neboť subsaharská emigrace má původ především na venkově, z čehož pro Evropskou unii vyplývá nutnost učinit vše, a to plně ve spolupráci s organizacemi občanské společnosti, pro podporu formulace a provádění politiky venkova, jež by umožnila směřovat k potravinové soběstačnosti těchto regionů, — pro zlepšení správní úlohy je nutné zefektivnit účast občanské společnosti, neboť je třeba přiznat, že Dohoda z Cotonou je i v tomto ohledu zklamáním a Evropsko-africké fórum nepřineslo rozhodné výsledky. Dodržování dobré správy v partnerských státech by proto mělo plnit řadu úkolů pokrývajících několik oblastí: — dodržování lidských práv, — rovnost mezi muži a ženami, — právo na svobodné a decentralizované informace, — transparentnost vládních organizací a jejich správy, — boj proti korupci, absolutní překážce každé dobré správy, — právo přístupu k vodě, zdraví a vzdělání pro všechny, — postupné snížení neformální ekonomiky, jež v některých zemích může znamenat až 80 % činnosti.
13.

EHSV v každém případě shledává a zdůrazňuje potřebu obecněji posílit svoji úlohu a úlohu organizované občanské společnosti v procesu globalizace. Obecnějším důvodem pro toto je potřeba podpořit širší cíle Unie ve světě ve 21. století. Specifický důvod pro to pak souvisí, a to především v případě EHSV, se způsobem, jakým tyto cíle budou podporovány. Jinými slovy to společně se stále se vyvíjejícím způsobem fungování EHSV, co se týče společnosti založené na znalostech, souvisí i s jeho jedinečnou charakteristikou, kterou je schopnost důvěryhodně zasáhnout na úrovni občanské společnosti mimo Unii s využitím přístupu, který lze popsat jako „měkká diplomacie“.
6.6.2

Demografický vývoj s sebou přináší skutečnost, že bude stále více starších a stále méně výdělečně činných občanů. To souvisí s početně slabými mladými ročníky, se silnými poválečnými generacemi a se zvyšováním průměrné délky života. Při diskusích o možných reformách sociálního státu vstupuje do hry také politika trhu práce včetně podpory v nezaměstnanosti. Dánský systém důchodového zabezpečení je na tyto změny však zčásti připraven, jak vyplývá z přílohy 6. Hrozí nedostatek pracovních sil, a jelikož se rezervní pracovní síly tvořené ženami již z větší části na trhu práce nacházejí, je třeba nalézt jiné cesty ke zvýšení zaměstnanosti. To lze uskutečnit např. zvýšením věku odchodu do důchodu nebo posílením přistěhovalectví schopných pracovních sil, po kterých je poptávka.
—

Aby bylo dosaženo záměru šestiprocentní substituce v roce 2010, muselo by se pěstování plodin pro výrobu biopaliv vyhradit až 13 % celkové zemědělské plochy EU 25. To by mohlo přivodit náročné zásahy nutné k ochraně krajiny, podzemních vod, biodiversity a také k zábraně emisí dalších skleníkových plynů (16). Dovoz by tento problém jen přesunul na jiné země za současného zvýšení provozu v námořní dopravě.
1.14

Přestože výhled naplnění závazků Kjótského protokolu v členských státech EU 15 naznačuje, že snížení emisí do roku 2012 může představovat problém, dokument připravený pro zasedání Rady (březen 2005) obsahuje hodnoty středně- a dlouhodobých redukčních cílů pro ekonomicky vyspělé státy v řádu 15-30 % do roku 2020 a 60-80 % do roku 2050 v porovnání s rokem 1990. Co se týče dopadů takovýchto kroků, odhaduje IPCC, že růst světového HDP bude v období 1990 – 2100 zpomalen o 0,003 až 0,06 procenta ročně (1). Odhady Evropské komise počítají (v případě snahy o dosáhnutí koncentrace CO2 v atmosféře 550 ppmv) s poklesem růstu HDP EU-25 o 0,5 procenta v roce 2025 v případě snižování emisí CO2 o 1,5 procenta ročně po roce 2012. Ovšem pouze za předpokladu zapojení všech zemí do boje proti klimatickým změnám a do systému obchodu s emisními povolenkami. V případě unilaterálního přístupu EU může být dopad na HDP EU 2 – 3x větší a to bez znatelných environmentálních výsledků (2).
4.5

Skupina EFIN tedy usiluje o ustavení Evropské organizace pro vnitrozemskou plavbu , jež by měla širokou působnost, aby pokryla všechny otázky spojené s vnitrozemskou plavbou. Neměla by být ustavena prostřednictvím nové úmluvy. Současné úmluvy a existující režimy by zůstaly v platnosti a nedotčené. Nová organizace by byla flexibilní: mělo by být možné dále ji přizpůsobovat proměňujícím se potřebám, měla by obsahovat několik dále adaptabilních orgánů, schopných jednat nezávisle na sobě.
3.5.5

Naše společnosti již nemohou ignorovat poznání a musí zahrnovat všechny činitele poznání ve všech jejich možných prostředích. Jak to ukázal „Evropský rok zdravotně postižených občanů“ a jak ukázala stanoviska a iniciativy EHSV týkající se této oblasti a všech oblastí spojených s diskriminací a velkou chudobou, budou naše společnosti souzeny za pozice a role, které přisuzují nejvíce lidem bez prostředků a lidem žijícím na okraji společnosti. Cílem by nemělo být pouze vytvořit jim místo, na které má nárok každá osoba, ale zabezpečit kulturní přínos jejich boje proti chudobě do humánnosti a přispět tak k obnově moderního humanismu. Nejedná se v podstatě o to, že proti klasickým paradigmatům jasně dané hierarchizace a „podporované závislosti“ (viz různé formy prozřetelnosti státu) bude dnes postaveno paradigma aktivní účasti každého občana, „empowermentu“ všech ekonomických, sociálních, rodinných a kulturních činitelů? To znamená, že ač přímo neusiluje o moc, „občanská společnost“ již nemůže být v nové představě demokracie, ke které vede a kterou umožňuje globalizovaná ekonomika, představována v podřízené pozici, nebo jako prostý protiklad moci. Aby vybudovala svou budoucnost a uchránila se libovůle, musí podporovat solidaritu a hájit možnosti a záruky „kolektivního myšlení“.
3.3.1.1

Nárůst podílu obnovitelných zdrojů energie o 5 % do roku 2010 by jen v oblasti biomasy vytvořil 250 000 až 300 000 nových pracovních míst převážně ve venkovských oblastech za předpokladu, že 70-90 % biomasy by se vyrábělo v Evropě. Počet vytvořených pracovních míst v souvislosti s biopalivy je 50 až 100krát větší než u fosilních paliv. Výroba elektřiny z biomasy vytvoří 10 až 20krát více pracovních míst. Výroba tepla dvakrát více. K tomu lze přidat velmi mnoho pracovních míst v oblasti přeměny a stavby nových vytápěcích systémů, takže v oblasti využití tepla se v mnoha regionech očekávají nejvyšší účinky. Zpráva MITRE Syntesis Report z roku 2003 udává za předpokladu odvážné surovinové strategie EU založené na obnovitelných energiích pouze v oblasti evropské patnáctky téměř 2,5 milionu dodatečných pracovních míst netto do roku 2020. Z toho se předpokládají asi dvě třetiny v oblasti biomasy. EHSV zdůrazňuje proto obrovský potenciál zaměstnanosti v oblasti biomasy, pokud bude vzhledem k předpokládaným vysokým nákladům provázen vhodnými motivačními opatřeními. Nutné je stanovit dynamicky se vyvíjející, ale spolehlivé rámcové podmínky.
2.3.8.3

Pokud by se mělo i nadále usilovat o srovnatelnou evidenci trestních statistik k domácímu násilí, mohly by se na národní úrovni možná spíše uspořádat ankety/průzkumy obyvatelstva („Victim Surveys“), jež by proběhly podle srovnatelných kritérií. V projektu EIDIV (European Indicators Database on Intimate Partner Violence), jenž je podporován v rámci programu DAPHNE, byly podány příslušné návrhy na „harmonizovaný evropský průzkum obyvatelstva“, jejichž realizace by mohla být v porovnání jednoduchá a rychlá. V této souvislosti by mohlo být evidováno i zapojení a činnost intervenčních center (nevládních organizací).
11.5.1

EU nemá k dispozici žádné přímé operativní nástroje pro cestovní ruch, a to vzhledem k tomu, že bohužel stále chybí právní základ. Bylo by proto užitečné, kdyby Evropa zahájila přímou činnost na posílení koordinace řízení s cílem podpořit současné i budoucí projekty zhodnocování tohoto odvětví. EHSV by byl nakloněn vytvoření Evropské agentury pro cestovní ruch, co nejdříve a v souladu se zásadou subsidiarity, která by mohla mít funkci evropského pozorovatele cestovního ruchu a jejímž cílem by bylo poskytovat Společenství a členským státům informace a spolehlivé a porovnatelné údaje o cestovním ruchu. Tento návrh byl již předložen také v předchozím stanovisku z vlastní iniciativy Cestovní ruch a sport: budoucí výzvy pro Evropu.
4.6

Z obchodní bilance je zřejmé, že objem obchodu mezi EU a Mexikem během posledních pěti let významně narostl, ačkoli podle dosavadních údajů (28) zatím nepředstavuje protipól obchodním vztahům Mexika s USA, které jsou i nadále nejdůležitějším obchodním partnerem. 90 % vývozu z Mexika směřovalo do zemí NAFTA (29), zatímco do EU to bylo pouze 3,4 %. Co se týče dovozu do Mexika, pouze 64,2 % bylo z USA a pouze 10,4 % z EU.
4.2.3

Bylo by dobře, aby se realizace těchto požadavků na kvalitu, pokud jde o snadné používání pro uživatele na nádražích spadajících pod RTE, stala doporučením nebo evropskou směrnicí, ale je nutné, aby to nebylo formulováno jako privilegium omezené pouze na RTE-T a aby se velmi striktně dodržela zásada subsidiarity. Z tohoto důvodu by samozřejmě nebylo vůbec problematické, aby tyto normy, které se vytvářejí, byly uplatněny i pro jiná nádraží a pro jiné uzlové body – neuškodily by kvalitě cestování, ale zlepšily by ji.
3.1

Komise by měla nalézt alternativní řešení, které by umožnilo zachovat rámec Společenství organizací producentů banánů. Evropská produkce banánů je ve skutečnosti velmi roztroušená vzhledem k tomu, že se většinou jedná o malé producenty, kteří musí prodat své ovoce na trhu charakterizovaném silnou konkurencí, což vyžaduje velkou koncentraci nabídky. Výbor soudí, že rámec Společenství organizací producentů by mohl být zachován tím, že by se ponechalo několik ustanovení hlavy II nařízení (ES) č. 404/93, obzvláště články 5, 8 a 9.