Zvláštní zpráva Plnění rozpočtu EU 
prostřednictvím finančních 
nástrojů – ponaučení 
z programového období 
2007–2013CS 2016  č. 19
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Lucemburk  
LUCEMBURSKO
Tel.: +352 4398-1
Dotazy:  eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx
Internetová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je k dispozici na internetu.  
Můžete se s  nimi seznámit na portálu Europa (http://europa.eu).
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5397-2 ISSN 1831-0788 doi:10.2865/673506 QJ-AB-16-019-CS-C
PDF ISBN 978-92-872-5391-0 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/1507 QJ-AB-16-019-CS-N
EPUB ISBN 978-92-872-5425-2 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/354881 QJ-AB-16-019-CS-E
© Evropská unie, 2016
Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.
Plnění rozpočtu EU 
prostřednictvím finančních 
nástrojů – ponaučení 
z programového období 
2007–2013
(podle čl. 287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy 
o fungování EU)Zvláštní zprávaCS 2016  č. 19
02
 Auditní tým
Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměře -
ných na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. EÚD vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich 
dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či 
výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát II, jemuž předsedá člen EÚD Henri Grethen a který se zaměřuje na výdajové 
oblasti v rámci strukturálních politik, dopravy a energetiky. Audit vedla členka odpovídající za tuto zprávu Iliana Ivano -
vová a podporu jí poskytovali vedoucí kabinetu Tony Murphy a tajemník Michail Stefanov a dále vyšší manažer Niels-Erik 
Brokopp, vedoucí úkolu Rares Rusanescu a Agathoklis Argyru a auditoři Marcel Bode, Viorel Cirje a Maria Plumakiová.
Zleva doprava:  M. Stefanov, I. Ivanovová, N.-E. Brokopp, R. Rusanescu, T. Murphy, A. Argyru.

03
 Obsah
Body
 Zkratky
 Glosář
I–VIII  Shrnutí
1–22  Úvod
1–4 Co jsou finanční nástroje?
5–22  Používání finančních nástrojů v rámci plnění rozpočtu EU od roku 2007
23–26  Rozsah a koncepce auditu
27–146  Připomínky
27–61  Odpovídaly finanční nástroje svou velikostí potřebám trhu?
29–45  Nadměrná výše kapitálového vybavení vedla k nízkým mírám vyplácení plateb, ke snaze vyhýbat se rušení 
závazků a k případnému proplácení nákladů při uzávěrce
46–54 Řídicí orgány před přidělením prostředků na finanční nástroje Evropského fondu pro regionální rozvoj 
(EFRR) a Evropského sociálního fondu (ESF) někdy náležitým způsobem neposoudily potřeby trhu
55–61  Regionální zaměření přispělo k tomu, že členské státy zřídily  v programovém období 2007–2013 vysoký 
počet menších finančních nástrojů
62–91  Podařilo se finančním nástrojům přilákat soukromý kapitál?
64–72  Komise při měření pákového efektu finančních nástrojů patřičně nezohledňuje rozsah mobilizace dalších 
zdrojů na základě veřejného financování
73–91  Získávání soukromých investorů pro finanční nástroje spravované jak v rámci sdíleného, tak 
centralizovaného řízení se potýkalo s obtížemi
04 Obsah 
92–105  Poskytovaly finanční nástroje revolvingovou finanční podporu?
93–95  U některých finančních nástrojů EFRR a ESF skutečnou dobu trvání investičního období výrazně zkrátily 
prodlevy, které vznikly během jejich provádění
96–105  Revolvingový účinek finančních nástrojů EFRR a ESF během provádění byl omezený a po uzávěrce 
programů uskutečňovaných v období 2007–2013 nejistý
106–146  Osvědčily se finanční nástroje jako nákladově efektivní metoda plnění rozpočtu EU?
108–110  Úroveň nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn byla ve srovnání se skutečnou mírou vyplácení plateb 
konečným příjemcům vysoká
111–120  Náklady na řízení a s ním související odměny se při uzávěrce z rozpočtu EU neproplácejí nad maximální výši 
stanovenou předpisy
121–131  Posouzení nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn provedené Komisí řádně nezohledňuje rozdíly 
v typech nástrojů a skutečnou míru podpory poskytnutou konečným příjemcům
132–141  Vykazování nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn ze strany členských států bylo omezené
142–146  Náklady na řízení a s ním související odměny představují další položku vedle administrativních nákladů 
spojených s prováděním operačních programů EFRR a ESF
147–163  Závěry a doporučení
 Příloha I —  Finanční nástroje podléhající sdílenému řízení a jejich fungování (programové 
období 2014–2020)
 Příloha II —  Definice pojmu „finanční nástroje“ v rámci právního základu (programové období 
2014–2020 a 2007–2013)
 Příloha III —  Přehled finančních nástrojů EFRR ve 28 členských státech EU: počet fondů 
a kapitálové vybavení (programové období 2007–2013)
 Příloha IV —  Přehled finančních nástrojů ESF ve 28 členských státech EU: počet fondů 
a kapitálové vybavení (programové období 2007–2013)
 Příloha V —  Souhrnný přehled požadavků v rámci předběžného posuzování (programové 
období 2014–2020)
 Odpovědi Komise
 Odpovědi fondu Marguerite
05
 Zkratky
CEF : Nástroj pro propojení Evropy
COCOF : Výbor pro koordinaci fondů ( Coordination Committee of the Funds )
EaSI : program Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace ( European Union Programme for Social Change and 
Innovation )
EEEF : Evropský fond pro energetickou účinnost ( European Energy Efficiency Fund )
EEPR : Program na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty 
v oblasti energetiky
EFRR : Evropský fond pro regionální rozvoj
EFSI : Evropský fond pro strategické investice
EGESIF : odborná skupina pro evropské strukturální a investiční fondy ( Expert group on European Structural and 
Investment Funds )
EIB: Evropská investiční banka
EIF: Evropský investiční fond
EPMF : Evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování ( European 
Progress Microfinance Facility for employment and social inclusion )
ERF : Evropský rybářský fond
ESF : Evropský sociální fond
ESI fondy : evropské strukturální a investiční fondy
EZFRV : Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova
fond Marguerite : Evropský fond 2020 pro energii, změnu klimatu a infrastrukturu
FS: Fond soudržnosti
JEREMIE : společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky ( Joint European Resources for Micro to 
Medium Enterprises )
LGTT : nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropské dopravní sítě ( Loan Guarantee Instrument for Trans-
European Transport Network Projects )
OP: operační program
PBI: iniciativa projektových dluhopisů ( Project Bond Initiative )
PFLP : tranše portfolia nesoucí ztrátu jako první ( Portfolio First Loss Piece )
06 Zkratky 
SFEU : Smlouva o fungování Evropské unie
SICAR : komanditní společnost na investiční listy ( Société d‘investissement en capital à risque )
SICAV : investiční společnost s proměnným základním ( Société d‘investissement à capital variable )
TEN-E/T : transevropské sítě v oblasti energetiky/dopravy
VFR : víceletý finanční rámec
07
 Glosář
Akciová společnost s proměnným základním kapitálem (SICAV – Société d’investissement à capital variable ) 
je druh otevřeného investičního fondu s pohyblivou hodnotou základního kapitálu, která se mění podle počtu 
investorů a hodnoty jeho souvisejících investic. Akcie fondu se nakupují a prodávají na základě poslední známé čisté 
hodnoty majetku.
Cílem Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR)  je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské 
unii vyrovnáváním hlavních regionálních rozdílů prostřednictvím finanční podpory pro budování infrastruktury 
a produktivních investic vytvářejících pracovní místa, zejména pro podniky.
Evropský fond pro strategické investice (EFSI)  má za cíl mobilizovat v období 2015–2017 v rámci celé EU alespoň 
315 miliard EUR v podobě soukromých i veřejných dlouhodobých investic a zajistit financování projektů i v dalších 
letech. EFSI byl zřízen při Evropské investiční bance (EIB) jako svěřenský fond s neomezenou dobou trvání, z jehož 
prostředků mají být financovány rizikovější části projektů. Zvýšené riziko, které na sebe EIB vzala, bude vyrovnávat 
záruka ve výši až 16 miliard EUR, krytá rozpočtem EU. Členské státy mohou do EFSI přispívat dalšími prostředky.
Odborná skupina pro evropské strukturální a investiční fondy (EGESIF)  byla zřízena Komisí a jejím cílem je 
poskytovat Komisi poradenství v otázkách týkajících se provádění programů přijatých a realizovaných v souladu 
s nařízeními platnými pro evropské strukturální a investiční fondy. Je to jedna ze dvou skupin, které nahradily Výbor 
pro koordinaci fondů (druhou z nich je COESIF – Výbor pro koordinaci evropských strukturálních a investičních 
fondů).
Cílem Evropského sociálního fondu (ESF)  je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost v Evropské unii 
zvyšováním zaměstnanosti a počtu pracovních příležitostí, zejména prostřednictvím opatření v oblasti odborné 
přípravy, povzbuzování vysoké úrovně zaměstnanosti a tvorby většího počtu pracovní míst v lepší kvalitě.
Evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy)  zahrnují pět samostatných fondů, jejichž cílem je omezovat 
v programovém období 2014–2020 nerovnováhu mezi regiony Unie. Patří mezi ně: Evropský fond pro regionální 
rozvoj, Evropský sociální fond, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní 
a rybářský fond.
Financování ze starších zdrojů  je součástí kapitálového vybavení, které bylo vyplaceno konečným příjemcům 
a následně bylo vráceno zpět do rozpočtu finančního nástroje, a stalo se tak opět dostupným zdrojem v novém kole 
investic.
Finanční nařízení : Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým 
se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/20021.
1 Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.
08 Glosář 
Finanční zprostředkovatel  je subjekt jednající jako zprostředkovatel mezi řídicím orgánem nebo podílovým 
fondem a konečnými příjemci finančních prostředků poskytovaných prostřednictvím finančních nástrojů v rámci 
sdíleného řízení.
Kapitálovou investicí  se rozumí poskytnutí kapitálu společnosti investorem přímo či nepřímo výměnou za celkové 
nebo částečné vlastnictví této společnosti, při němž může investor převzít určitou kontrolu nad řízením společnosti 
a podílet se na jejím zisku.
Kapitálovým vybavením  se rozumí objem finančních prostředků vložených do určitého finančního nástroje 
(z rozpočtu EU, z vnitrostátního rozpočtu nebo od soukromých investorů) za účelem financování jeho fungování. 
Měla by se v něm odrážet jeho investiční kapacita a měl by být přiměřený cílovému trhu daného nástroje.
Komanditní společnost na investiční listy (SICAR – Société d’investissement en capital à risque ) je struktura 
navržená pro potřeby investic soukromého a rizikového kapitálu, na niž se nevztahují žádná pravidla pro 
diverzifikaci kapitálu ani omezení týkající se poskytování úvěrů nebo pákového efektu.
Konečným příjemcem  je právnická nebo fyzická osoba kromě podílového fondu nebo finančního 
zprostředkovatele, která je příjemcem finančních prostředků poskytovaných prostřednictvím určitého finančního 
nástroje.
Maximální výše záruky  je procentuální podíl celkové hodnoty úvěrového portfolia, který je zárukou skutečně kryt.
Nařízení CEF : Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří 
Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/20102.
Nařízení o společných ustanoveních pro období 2014–2020 : Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 
č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální 
rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova 
a Evropského námořního a rybářského fondu, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální 
rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti a Evropského námořního a rybářského fondu a o zrušení 
nařízení Rady (ES) č. 1083/20063.
Nařízení v přenesené pravomoci : Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014 ze dne 3. března 2014, 
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních 
o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském 
fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském 
fondu4.
2 Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129.
3 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320.
4 Úř. věst. L 138, 13.5.2014, s. 5.
09 Glosář 
Obecné nařízení  pro programové období 2007–2013: Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 
o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu 
soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/19995.
Operační program (OP)  stanoví priority a cíle členského státu a způsob použití finančních prostředků během 
daného období, obvykle sedmi let, k financování projektů. Tyto projekty musí přispívat k dosahování jednoho nebo 
více z určitého počtu cílů specifikovaných na úrovni prioritní osy daného OP . Programy musí existovat pro každý 
z fondů v oblasti politiky soudržnosti, tedy pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond i Fond 
soudržnosti. Operační programy připravují členské státy, a než je možné provést jakékoli platby z rozpočtu EU, musí 
je schválit Komise. Programy lze během období, jehož se týkají, měnit pouze se souhlasem obou stran.
Podílový fond  je fond zřízený za účelem investování do různých fondů rizikového kapitálu, garančních fondů, 
úvěrových fondů, fondů rozvoje měst, fondů či jiných pobídkových režimů poskytujících úvěry, záruk pro návratné 
investice či rovnocenných nástrojů v oblasti energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů 
v budovách včetně stávajícího bydlení.
Podmíněná úvěrová linka  je úvěrová linka, jejíž prostředky lze čerpat, dojde-li k předem definované události.
Politika soudržnosti  zahrnovala během programového období 2007–2013 Evropský fond pro regionální rozvoj 
a Evropský sociální fond (tj. oba „strukturální fondy“) a Fond soudržnosti. V programovém období 2014–2020 se 
díky zavedení společných ustanovení pro evropské strukturální a investiční fondy zlepšila koordinace mezi politikou 
soudržnosti a dalšími politikami EU, které přispívají k regionálnímu rozvoji, zejména politikami v oblastech rozvoje 
venkova a rybolovu a námořní politikou.
Požadovaná míra návratnosti  je minimální návratnost projektu či investice požadovaná správcem či investorem.
Prioritní osa : Jedna z priorit strategie operačního programu zahrnující určitou skupinu vzájemně souvisejících 
činností, které mají konkrétní měřitelné cíle.
Prováděcí nařízení : Nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí 
pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském 
fondu pro regionální rozvoj6.
Půjčkou  se rozumí smlouva, která zavazuje poskytovatele půjčky k tomu, aby dal příjemci půjčky k dispozici 
peněžní částku v dohodnuté výši a na dohodnutou dobu. Tuto půjčku je její příjemce povinen po určité době splatit. 
Příjemce půjčky je obvykle povinen platit z půjčené částky úrok.
Řídicí orgán  je orgán veřejné moci na celostátní, regionální nebo místní úrovni nebo veřejný či soukromý 
subjekt určený členským státem k řízení operačního programu. K jeho úkolům patří výběr projektů, které mají 
být financovány, sledování toho, jak jsou projekty prováděny, a podávání zpráv Komisi o finančních aspektech 
a dosažených výsledcích.
Společné evropské zdroje pro nejmenší až střední podniky (JEREMIE)  je iniciativa Komise, která vznikla ve 
spolupráci s Evropským investičním fondem. Podporuje využívání nástrojů finančního inženýrství za účelem 
zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování z prostředků strukturálních fondů.
5 Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.
6 Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s. 1.
10 Glosář 
Státní podpora  je jakákoli forma přímé nebo nepřímé finanční podpory poskytované orgány veřejné moci 
podnikům v soukromém sektoru. Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU) veřejnou podporu v rámci společného 
trhu s výjimkou řádně odůvodněných případů obecně zakazuje. Pravidla EU pro veřejnou podporu stanoví, za 
jakých podmínek tato podpora nenarušuje (nebo nehrozí, že naruší) hospodářskou soutěž. Výlučnou pravomoc 
posuzovat slučitelnost státní podpory udělované členskými státy s těmito pravidly má Evropská komise. 
Procedurální rozhodnutí a opatření Komise podléhají přezkumu Tribunálu a evropského Soudního dvora.
Tranše portfolia nesoucí ztrátu jako první (PFLP) : Je-li úvěrové portfolio rozděleno do několika rizikových tranší, 
PFLP je tranše, která nese ztráty tohoto portfolia jako první (ztráty mohou být například důsledkem nesplácení 
úvěru).
Výbor pro koordinaci fondů (COCOF)  je stálý monitorovací výbor Komise. Zabývá se problémy spojenými 
s prováděním nařízení, jimiž se řídí Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti.
Záruka  je závazek, jímž se třetí strana označovaná jako ručitel zavazuje splatit dluh věřitele, pakliže jej tento nebude 
schopen splácet sám. Ručitel je povinen uhradit veškeré nesplněné pohledávky z věřitelova dluhu za podmínek 
stanovených v dohodě uzavřené mezi ručitelem, poskytovatelem úvěru anebo věřitelem.
Zvláštní fondy  jsou fondy, které nejsou fondy podílovými.
11
 Shrnutí
I
Evropská unie v současnosti čelí závažným výzvám, jako je hospodářské a finanční oživení a zvládnutí uprchlické 
krize. Tvůrci politik EU se snaží hledat způsoby, jak maximalizovat účinnost a efektivnost využívání dostupných roz -
počtových prostředků EU, které představují méně než 1 % hrubého domácího produktu (HDP) EU.
II
Finanční nástroje jsou nástrojem pro poskytování finanční podpory z rozpočtu EU. Finanční podpora poskytovaná 
konečným příjemcům prostřednictvím finančních nástrojů může mít podobu půjček, záruk a kapitálových investic.
III
Za předpokladu řádného používání mohou mít finanční nástroje oproti grantům dva konkrétní přínosy:
– možnost vytvoření finanční páky, která zvýší objem veřejných prostředků (tj. zmobilizuje další soukromé a veřej -
né prostředky financování, které doplní původní veřejné financování), a
– revolvingový charakter kapitálového vybavení (tj. používání týchž prostředků v rámci několika cyklů).
Skutečnost, že půjčky musí být splaceny, záruky musí být uvolněny a kapitálové investice vráceny, by měla mít 
v zásadě také dopad na chování konečných příjemců, a vést tak k lepšímu využívání veřejných prostředků a snížení 
pravděpodobnosti, že koneční příjemci se stanou závislými na veřejné podpoře.
IV
Během programového období 2007–2013 využilo finanční nástroje zřízené v rámci Evropského fondu pro regionální 
rozvoj (EFRR) a Evropského sociálního fondu (ESF) 25 z 28 členských států EU; v celounijním měřítku vzniklo v rámci 
EFRR celkem 972 finančních nástrojů, v rámci ESF celkem 53 finančních nástrojů. Do konce roku 2014 bylo v podobě 
příspěvků z operačních programů EFRR a ESF na tyto nástroje vyplaceno zhruba 16 miliard EUR. Ve srovnání s část -
kou zhruba 1,3 miliardy EUR přidělených na tyto nástroje v programovém období 2000–2006 a 0,6 miliardy EUR 
v programovém období 1994–1999 se jedná o výrazný nárůst. V témže období, tj. v letech 2007–2013, dosahoval 
celkový objem příspěvků z rozpočtu EU na 21 finančních nástrojů přímo nebo nepřímo řízených Komisí přibližně 
výše 5,5 miliardy EUR. Tyto centrálně řízené finanční nástroje fungují ve všech členských státech EU.
12 Shrnutí 
V
V rámci tohoto auditu jsme prošetřovali, zda finanční nástroje v programovém období 2007–2013 představovaly 
efektivní mechanismus plnění rozpočtu EU. Náš audit probíhal od října 2014 do března 2016 a zaměřil se na oblasti 
regionální, sociální, dopravní a energetické politiky. Předmětem naší analýzy bylo všech 1 025 finančních nástrojů 
zřízených během programového období 2007–2013 v rámci EFRR a ESF a podléhajících sdílenému řízení, jakož 
i šest centrálně řízených finančních nástrojů v uvedených oblastech. Údaje předložené v této zprávě se zakládají na 
posledních dostupných informacích, které poskytla Komise v září 2015 a které odrážejí situaci na konci roku 2014.
VI
V rámci tohoto auditu byla zjištěna řada významných problémů, které omezovaly efektivnost finančních nástrojů 
jako mechanismu plnění rozpočtu EU v programovém období 2007–2013:
– značný počet finančních nástrojů EFRR a ESF byl naddimenzovaný a ještě na konci roku 2014 měly nástroje znač -
né problémy s vyplácením prostředků tvořících jejich kapitálové vybavení (ze všech těchto prostředků, které 
byly vyplaceny z OP na jednotlivé finanční nástroje, bylo využito v průměru 57 %). K nadměrné výši vstupních 
příspěvků na kapitálové vybavení přispěl i záměr členských států zamezit tomu, aby v průběhu programového 
období 2007–2013 docházelo k rušení závazků;
– pokud jde o přilákání soukromého kapitálu, nebyly finanční nástroje celkově úspěšné, a to ani v rámci sdíleného, 
ani v rámci centralizovaného řízení;
– v poskytování revolvingové finanční podpory byl dosud úspěšný jen omezený počet finančních nástrojů EFRR 
a ESF;
– ve srovnání se skutečnou finanční podporou vyplacenou konečným příjemcům vykazovaly finanční nástroje 
EFRR a ESF vysokou úroveň nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn, které se také jeví jako výrazně vyšší, 
než je tomu v případě centrálně řízených nástrojů či investičních fondů v soukromém sektoru.
VII
Zároveň jsme zaznamenali také určitá zlepšení právního rámce pro programové období 2014–2020, která se týkají 
finančních nástrojů a která vycházejí z poznatků získaných během programového období 2007–2013, avšak některé 
problémy přetrvávají.
13 Shrnutí 
VIII
Ve zprávě předkládáme následující doporučení:
– systematickou součástí Komisí prováděného předběžného posouzení centrálně řízených nástrojů by měla být 
analýza dosud vyvozených ponaučení;
– kromě vyvozených ponaučení by Komise také měla posoudit účinek významných socio-ekonomických změn 
na základní principy daného nástroje a na odpovídající příspěvek požadovaný z rozpočtu EU v rámci přezkumu 
jednotlivých centrálně řízených finančních nástrojů v polovině období;
– Komise a členské státy by měly optimalizovat velikost zvláštních fondů EFRR a ESF, aby v případech, kdy je to 
možné, využily výhody významných úspor nákladů na provozování těchto fondů. Komise by měla členským stá -
tům poskytnout doplňující pokyny, ve kterých vysvětlí, jak mají být takovéto finanční nástroje v rámci členských 
států nebo na úrovni Unie (kde je přímo nebo nepřímo spravuje Komise) zřizovány,
– Komise by měla ve finančním nařízení (a následně i v odvětvových nařízeních) doplnit definici pákového efektu 
finančních nástrojů, která by byla použitelná ve všech oblastech rozpočtu EU, která by jasně rozlišovala mezi 
pákovým efektem soukromých a vnitrostátních veřejných příspěvků v rámci OP anebo dodatečných soukromých 
nebo veřejných kapitálových příspěvků a která by zohledňovala typ příslušného nástroje,
– co se týče finančních nástrojů EFRR a ESF v programovém období 2007–2013, měla by Komise při uzávěrce zajis -
tit, aby členské státy dodávaly úplné a spolehlivé údaje o soukromých příspěvcích na jejich kapitálové vybavení, 
ať už prostřednictvím operačních programů, nebo formou dodatečných příspěvků;
– pokud jde o finanční nástroje EFRR a ESF, Komise by měla členským státům poskytnout dodatečné pokyny, ve 
kterých ukáže, jak lze ustanovení o preferenčním zacházení nejlépe využívat k přilákání většího množství sou -
kromého kapitálu, aniž by veřejní poskytovatelé prostředků na kapitálové vybavení finančních nástrojů museli 
nést nadměrné riziko;
– co se týče centrálně řízených finančních nástrojů, v příslušných právních předpisech, jimiž se jednotlivé nástroje 
řídí, by měly být definovány obecné zásady sdílení rizik, které mohou mít dopad na rozpočet EU;
– u všech finančních nástrojů financovaných z rozpočtu EU v programovém období 2014–2020 by Komise měla za -
jistit, aby členské státy, Komise sama i skupina EIB zaváděly pouze takové struktury, které jsou v souladu s jejími 
vlastními doporučeními a opatřeními v oblasti daňové politiky;
– Komise by měla přijmout vhodná opatření, aby v programovém období 2014–2020 členské státy zachovaly 
revolvingový charakter fondů během stanoveného osmiletého období po skončení období způsobilosti;
14 Shrnutí 
– Komise by měla vydat pokyny ohledně ustanovení, která umožňují, aby finanční nástroje bylo možné používat 
i v následujícím programovém období, a to zejména s ohledem na případy, kdy jsou správci fondů vybíráni na 
základě veřejného zadávacího řízení;
– vzhledem k blížící se uzávěrce programového období 2007–2013 by Komise měla zajistit, aby členské státy před -
kládaly úplné informace o nákladech na řízení a s ním souvisejících odměnách, které vznikly a jsou zaplaceny do 
března 2017;
– Komise by měla jasně stanovit, že maximální částky nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn mají být pou -
žity na skutečně použité kapitálové vybavení daného finančního nástroje, tj. na příspěvek z OP , který byl použit 
jako finanční podpora konečným příjemcům;
– vo se týče odměňování správců fondů na základě výkonnosti v období 2014–2020, Komise by měla předložit 
legislativní návrh s cílem revidovat stávající ustanovení nařízení o společných ustanoveních, aby se posílil moti -
vační účinek těchto mechanismů;
– řídicí orgány členských států by měly při sjednávání dohod o financování co nejvíce využívat stávající výkon -
nostní složky odměňování správců fondů;
– Komise by měla provést srovnávací analýzu nákladů na provádění grantů a vratné finanční podpory, poskytova -
né hlavně prostřednictvím finančních nástrojů, v období 2014–2020 s cílem zjistit jejich skutečnou výši. Informa -
ce tohoto druhu by byly obzvláště užitečné v souvislosti s přípravou legislativních návrhů pro období po roce 
2020 a stanovením přiměřeného rozsahu technické pomoci.
15
 Úvod
Co jsou finanční nástroje?
01 
Evropská unie v současnosti čelí závažným výzvám, jako je hospodářské a fi -
nanční oživení a zvládnutí uprchlické krize. Tvůrci politik EU se proto snaží hledat 
způsoby, jak maximalizovat účinnost a efektivnost využívání dostupných roz -
počtových prostředků EU, které představují méně než 1 % hrubého domácího 
produktu (HDP) EU.
Finanční nástroje7 jsou nástrojem pro poskytování finanční podpory z rozpočtu EU 
prostřednictvím půjček, záruk a kapitálových (nebo kvazikapitálových) investic za 
účelem provádění projektů (viz tabulka 1 )8.
Příloha I  obsahuje názorné zobrazení toho, jak jednotlivé typy finančních nástrojů 
fungují.7 Během programového období 
2007–2013 se v právních 
předpisech, jimiž se řídily EFRR 
a ESF, používal pojem 
„nástroje finančního 
inženýrství“. V této zprávě se 
pojem „nástroj finančního 
inženýrství“ používá ve 
stejném významu jako pojem 
„finanční nástroj“.
8 Podle mezinárodního 
účetního standardu č. 32 je 
finanční nástroj „[…] jakákoli 
smlouva, kterou vzniká 
finanční aktivum jedné účetní 
jednotky a zároveň finanční 
závazek nebo kapitálový 
nástroj jiné účetní jednotky“.Tabulka 1Hlavní typy finančních nástrojů podporovaných z rozpočtu EU
Zdroj:  Evropská komise, EIB, FI Compass – Financial Instrument products. Loans, guarantees, equity and quasi-equity  (FI Compass – Produkty finanč -
ních nástrojů. Půjčky, záruky, kapitál a kvazikapitál), s. 3.Půjčka
„Smlouva, která zavazuje poskytovatele půjčky k tomu, aby dal příjemci 
půjčky k dispozici peněžní částku v dohodnuté výši a na dohodnutou dobu, již je příjemce půjčky povinen splatit v dohodnuté době.“ V rámci /f_inančního nástroje může půjčka pomoci v případech, kdy banky nejsou ochotny příjemci půjčky poskytnout úvěr za podmínek pro něj přijatelných. Banky mohou nabízet nižší úrokové sazby, delší dobu splatnosti nebo vyžadovat nižší míru zajištění.
Kapitál
„Poskytnutí kapitálu společnosti investorem přímo či nepřímo výměnou za 
celkové nebo částečné vlastnictví této společnosti, při němž může investor převzít určitou kontrolu nad řízením společnosti a podílet se na jejím zisku.“
Finanční návratnost závisí na růstu a ziskovosti podniku. Má podobu dividend a výtěžků z prodeje akcií jinému investorovi (snížení velikosti investice, tzv. exit) nebo primární veřejné nabídky akcií (initial public oﬀering – IPO).Záruka
„Písemný závazek, kterým ručitel přebírá odpovědnost za všechny či 
některé závazky či povinnosti třetí osoby anebo nebo za úspěšné splnění povinností touto třetí osobou, nastane-li událost, která vede k uplatnění takové záruky, například prodlení při splácení půjčky*.“
Záruky za normálních okolností kryjí /f_inanční operace, jako jsou půjčky.
* Evropská komise (2015). Pokyny Komise pro členské státy ohledně /f_inančních 
 nástrojů – Slovník pojmů.
Kvazikapitál
„Typ /f_inancování, které stojí mezi kapitálovou investicí a dluhem, je rizikovější 
než přednostní dluh a méně rizikové než běžná kapitálová investice.
Kvazikapitálové investice mohou mít strukturu dluhu, obvykle nezajištěného a podřízeného, který lze převést na kapitál nebo na preferenční kapitál.“Poměr rizika a výnosů se zpravidla pohybuje mezi dluhem a kapitálem v kapitálové struktuře podniku.
16 Úvod 
02 
Ve srovnání s granty (které představují tradiční způsob financování poskytované -
ho z rozpočtu EU) mohou mít finanční nástroje za předpokladu řádného používá -
ní dva konkrétní přínosy:
 ο možnost vytvoření finanční páky pomocí veřejných prostředků (tj. mobilizace 
dalších soukromých a veřejných prostředků financování, které doplní původní 
veřejné financování),
 ο revolvingový charakter kapitálového vybavení (tj. používání týchž prostředků 
v rámci několika cyklů) umožňuje, aby každé euro vynaložené v rámci finan -
cování prostřednictvím finančních nástrojů bylo v zásadě použito více než 
jednou.
03 
Skutečnost, že půjčky musí být splaceny, záruky musí být uvolněny a kapitálové 
investice vráceny, by měla mít v zásadě také dopad na chování konečných příjem -
ců, a vést tak k lepšímu využívání veřejných prostředků a snížení pravděpodob -
nosti, že koneční příjemci se stanou závislými na veřejné podpoře.
04 
Jednotná definice finančních nástrojů se poprvé objevila v revidovaném znění 
finančního nařízení v roce 2012 a tato definice se od té doby uplatňuje v jednot -
livých odvětvových nařízeních vztahujících se na programové období 2014–2020 
(viz příloha II ).
Používání finančních nástrojů v rámci plnění rozpočtu 
EU od roku 2007
Používání finančních nástrojů financovaných z rozpočtu EU
05 
Rozpočet EU může být plněn v rámci sdíleného řízení (tj. ve spolupráci s člen -
skými státy, jako je tomu v oblasti politiky soudržnosti), v rámci přímého řízení 
(tj. prostřednictvím útvarů Komise nebo jejích výkonných agentur) nebo v rámci 
nepřímého řízení (kdy je plnění rozpočtových úkolů svěřeno třetím zemím nebo 
různým jiným subjektům)9. Druhý a třetí způsob řízení bývají společně označová -
ny jako centralizované řízení.9 Článek 58 finančního nařízení.
17 Úvod 
06 
Finanční nástroje se používají v různých oblastech rozpočtu EU:
 ο finanční nástroje podléhající sdílenému řízení v oblasti politiky soudržnosti 
se zřizují především v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), 
v menší míře pak v rámci Evropského sociálního fondu (ESF). Počínaje progra -
movým obdobím 2014–2020 lze finanční nástroje využívat také v rámci Fon -
du soudržnosti (FS). Každý nástroj musí být používán v rámci určitého ope -
račního programu (OP), o čemž rozhodnou řídicí orgány odpovědné za daný 
program, které zároveň s tím rozhodnou i o velikosti tohoto nástroje a jeho 
koncepční podobě10. Finanční nástroje se používají také v rámci Evropského 
zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropského rybářského 
fondu (ERF).
 ο centrálně řízené finanční nástroje jsou financovány z různých rozpočtových 
oblastí, jako je výzkum, podnikání a průmysl, kultura a vzdělávání atd. Tyto 
nástroje spravuje přímo Komise, která společně se svými partnery vytváří 
jejich koncepci a vypracovává jejich investiční strategie a zajišťuje kapitálové 
vybavení. Rozhodnutí o zřízení těchto nástrojů přijímají rozpočtové orgány 
(tj. Evropský parlament a Rada) na základě návrhu Komise.
Pravidla pro výběr správce fondu finančních nástrojů
07 
V rámci sdíleného řízení mohou být finanční nástroje zřizovány jako samostatné 
fondy nebo dílčí fondy v rámci podílového fondu, které se označují jako zvláštní 
fondy (viz obrázek 1 ). Podílový fond, někdy nazývaný též „fond fondů“, je fond 
zřízený za účelem řízení různých typů nástrojů. Umožňuje rovněž, aby z jednoho 
nebo více OP byly poskytovány příspěvky do rozpočtu jednoho nebo více finanč -
ních nástrojů.
08 
Finanční nástroje jsou obvykle spravovány soukromými nebo veřejnými banka -
mi nebo jinými finančními sprostředkovateli spíše než orgány veřejné správy. 
V případě nástrojů EFRR a ESF musí být výběr správce fondu, je-li správa fondu 
předmětem veřejné soutěže, v souladu s unijními a vnitrostátními pravidly pro za -
dávání veřejných zakázek. V situacích, na něž se pravidla pro zadávání veřejných 
zakázek nevztahují (například když smlouva o spravování fondu není veřejnou 
zakázkou na služby), může řídicí orgán jmenovat správce fondu v souladu s pří -
slušnými pravidly státní podpory (viz body 10–12).
09 
Skupina EIB (která zahrnuje Evropský investiční fond a Evropskou investiční 
banku) má zvláštní postavení, protože může být jmenována správcem fondu bez 
zadávacího řízení11. Skupina spravuje rovněž většinu centrálně řízených nástrojů, 
jejichž správce fondu je jmenován v legislativním návrhu.10 Evropský parlament, Generální 
ředitelství pro vnitřní politiku, 
Financial Engineering 
Instruments in Cohesion 
policy – Study (Nástroje 
finančního inženýrství 
v politice soudržnosti – studie), 
2013, s. 46.
11 Čl. 44 písm. c) obecného 
nařízení.
18 Úvod 
Zdroj:  Evropský účetní dvůr.Obrázek 1Zjednodušený přehled struktury podílových fondů pro finanční nástroje EFRR nebo 
ESF
Dodatečný příspěvek ze 
soukromých nebo veře-
jných zdrojů na kapitálové 
vybavení
Příspěvek na kapitálové vybavení z OP (unijní a vnitrostátní veřejnéi soukromé fondy)
Příspěvek podílového fondu na kapitálové vybavení
Finanční podpora posky-tována prostřednictvím půjček, záruk a majetkové účastiSplácení /f_inanční podporyV případě ukončení činnosti podřízeného fondu vrácení prostředků + dividendy / platby úroků atd. během prováděníVrácení nevyužitého kapitálového vybavení do OP při uzávěrce
Konečný příjemceFinanční zprostředkovatelFinanční zprostředkovatelŘídicí orgán
Dílčí fond („příjemce“)Podílový fondOperační program (OP) EFRR nebo 
ESF
19 Úvod 
Finanční nástroje a pravidla EU v oblasti státní podpory
10 
Fondy EU, které jsou spravovány formou sdíleného řízení, jsou považovány za 
součást státních nebo regionálních rozpočtů a jako takové mohou podléhat 
kontrole státní podpory. Při provádění takového finančního nástroje musí proto 
řídicí orgány zajistit soulad s pravidly státní podpory12. Příslušná pravidla státní 
podpory jsou obsažena v obecném nařízení o blokových výjimkách13 a v nových 
pokynech Komise k rizikovému financování14, přičemž obojí nabylo účinnosti 
v červenci 2014.
11 
Řídicí orgán musí u každého finančního nástroje EFRR i ESF prokázat, že15:
 ο je buď v souladu s obvyklou tržní praxí (což v praxi znamená, že správce fon -
du byl vybrán na základě otevřeného, transparentního a nediskriminačního 
řízení), nebo
 ο podléhá nařízení „de minimis“16, nebo
 ο se jedná o vyňatou podporu, protože spadá do působnosti obecného naříze -
ní o blokových výjimkách nebo spadá pod oznámený režim podpory v soula -
du s pokyny Komise k rizikovému financování.
12 
Centrálně řízené nástroje (které nevyužívají celostátních či regionálních zdro -
jů, a nejsou tedy součástí rozpočtů členských států) nespadají do působnosti 
unijních pravidel státní podpory, protože není splněna hlavní podmínka článku 
107 SFEU, že podpora musí být „[… poskytována] v jakékoli formě státem nebo ze 
státních prostředků“.
Základní informace o počtu finančních nástrojů a jejich 
kapitálovém vybavení od roku 2007
Programové období 2007–2013
13 
Během programového období 2007–2013 využívalo finanční nástroje 25 z 28 
členských států EU. Jedinými státy, které tento mechanismus financování nevyu -
žívaly, byly Chorvatsko, Irsko a Lucembursko17. Přehled nástrojů EFRR a ESF podle 
jednotlivých členských států uvádějí přílohy III a IV .12 Čl. 37 odst. 1 nařízení 
o společných ustanoveních: 
„Při uplatňování této hlavy 
(hlava IV, Finanční nástroje) 
musí řídicí orgány, subjekty 
provádějící fondy fondů 
a subjekty provádějící dané 
finanční nástroje postupovat 
v souladu s platnými právními 
předpisy, zejména s těmi, které 
upravují poskytování státní 
podpory a zadávání veřejných 
zakázek.“
13 Nařízení Komise (EU) 
č. 651/2014 ze dne 
17. června 2014, kterým se 
v souladu s články 107 a 108 
Smlouvy prohlašují určité 
kategorie podpory za 
slučitelné s vnitřním trhem 
(Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).
14 Evropská komise, „Pokyny 
k státní podpoře investic 
v rámci rizikového 
financování“ (Úř. věst. C 19, 
22.1.2014, s. 4).
15 Článek 37 nařízení 
o společných ustanoveních.
16 Nařízení Rady (EU) 
č. 2015/1588 ze dne 
13. července 2015 o použití 
článků 107 a 108 Smlouvy 
o fungování Evropské unie na 
určité kategorie horizontální 
státní podpory (kodifikované 
znění) (Úř. věst. L 248, 
24.9.2015, s. 1).
17 Centrálně řízené finanční 
nástroje byly v Lucembursku 
nicméně zřízeny a navíc 
poskytovaly financování EU na 
projekty v Irsku a Chorvatsku.
20 Úvod Tabulka 2Provádění finančních nástrojů EFRR a ESF (2007–2013) ke dni 31. prosince 2014
Prostředky přidělené na finanční 
nástroje na závazky stanovené 
v dohodách o  financování
(v mil. EUR)Prostředky vyplacené na finanční nástroje 
z OP
(v mil. EUR)Prostředky vyplacené z finančních 
nástrojů konečným příjemcům
(v mil. EUR)
OP1EU EU/OP % OP EUEU/OP %
%OP EU EU/OP %
EFRR17 06110 946—15 189 10 452 69 % 8 871 5 594 63 %
ESF 472 829 462 56 % 318 207 65 %
Celkem 17 061 11 418 67 % 16 018 10 914 68 % 9 189 5 801 63 %
Zdroj:  Evropský účetní dvůr na základě nejnovějších údajů Komise ze září 20152.
1  Komise ve své prováděcí zprávě u prostředků přidělených na závazky z OP nerozlišuje mezi finančními nástroji EFRR a finančními nástroji ESF.
2  EGESIF_15-0027-00, „Shrnutí údajů o pokroku ve financování a provádění nástrojů finančního inženýrství vykázaných řídicími orgány v soula -
du s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení (ES) č. 1083/2006, programové období 2007–2013, stav k 31. prosinci 2014“, s. 21 a 54.14 
Jak je patrno z  tabulky 2 , do konce roku 2014 bylo v podobě příspěvků z ope -
račních programů EFRR vyplaceno zhruba 15,2 miliardy EUR a 0,8 miliardy EUR 
v podobě příspěvků z operačních programů ESF. Ve srovnání s částkou zhruba 
1,3 miliardy EUR za programové období 2000–2006 a 0,6 miliardy EUR za progra -
mové období 1994–1999 se jedná o výrazný nárůst18.
15 
V programovém období 2007–2013 odpovídal příspěvek EU na finanční nástroje 
5 % celkového objemu unijního financování EFRR a 1 % celkového objemu unijní -
ho financování ESF, a to za celé toto období. Rozpočet EU představoval v období 
2007–2013 69 % celkového příspěvku na kapitálové vybavení finančních nástrojů 
EFRR a 56 % v případě ESF (viz tabulka 2 ). Na finanční podpoře vyplácené koneč -
ným příjemcům se EU podílela příspěvkem ve výši 63 % (EFRR) a 65 % (ESF).18 Evropská komise, EIB, FI 
Compass: Financial 
Instruments - A sustainable way 
of achieving EU economic and 
social objectives  (FI Compass: 
Finanční nástroje – Udržitelný 
způsob dosahování 
hospodářských a sociálních 
cílů EU), s. 3.
21 Úvod Tabulka 316 
Podle nejnovějších údajů, které poskytla Komise, bylo v rámci celé EU zřízeno 972 
finančních nástrojů EFRR a 53 nástrojů ESF. Z toho 903 představují zvláštní fondy 
EFRR a 49 fondy ESF (viz tabulka 3 ). Z nástrojů EFRR jich 31 spravuje skupina EIB 
(viz bod 9).
17 
Kromě toho bylo 14 nástrojů financováno z EZFRV a šest nástrojů z ERF. V pro -
gramovém období 2007–2013 tyto dva fondy od členských států nevyžadovaly 
vykazování údajů vztahujících se k finančním nástrojům, takže pro ně neexistují 
žádné oficiální údaje19. Nicméně na základě údajů, které sestavil Účetní dvůr, lze 
odhadovat, že na konci roku 2013 dosahovalo kapitálové vybavení fondů spolufi -
nancovaných z EZFRV přibližně výše 700 milionů EUR, v případě ERF pak 72 mi -
lionů EUR (v obou případech zahrnují tato čísla prostředky, jimiž na programy 
přispěly členské státy).19 Viz zvláštní zpráva č. 5/2015: 
„Jsou finanční nástroje 
úspěšným a slibným 
nástrojem v oblasti rozvoje 
venkova?“, bod 82 ( http://eca.
europa.eu ).
Finanční nástroje EFRR a ESF podle typu zvláštního fondu (2007–2013) ke dni 
31. prosince 2014
EFRR ESF
Počet fondůVybavení  
(v mil. EUR)Počet fondůVybavení  
(v mil. EUR)
Zvláštní fondy  a z toho:
– nástroje půjček 371 5 637 31 417
– záruční nástroje 171 2 215 7 196
– kapitálové nástroje 162 2 006 1 70
–  smíšené nástroje (kombinace půjček, záruk, kapitálu 
či jiných nástrojů)110 2 496 5 59
– další nástroje 6 65 0 0
– nevykázaný typ 83 770 5 74
Celkem 903 13 189 49 816
Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě nejnovějších údajů Komise ze září 2015.
22 Úvod 
18 
U centrálně řízených nástrojů dosahoval v období 2007–2013 celkový objem pří -
spěvků z rozpočtu EU ve všech rozpočtových oblastech zhruba 5,5 miliardy EUR20, 
rozdělených mezi 21 finančních nástrojů21. Tyto nástroje fungují ve všech člen -
ských státech EU.
Programové období 2014–2020
19 
V rámci rozpočtu EU jsou hlavním zdrojem financování kapitálových investic a in -
frastruktury evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy), jejichž celkový 
rozpočet na programové období 2014–2020 činí 450 miliard EUR.
20 
Od roku 2011 vybízejí Evropský parlament i Evropská rada k širšímu využívání fi -
nančních nástrojů22. Tato politická snaha se odráží rovněž v nařízení o společných 
ustanoveních, které stanoví, že finanční nástroje mají jako prostředek financo -
vání sloužit ve všech pěti ESI fondech (tj. i ve Fondu soudržnosti) a v rámci všech 
tematických cílů jednotlivých programů23.
21 
Podle odhadu Komise z konce roku 2015 budou na finanční nástroje v celém pro -
gramovém období 2014–2020 přiděleny z pěti ESI fondů prostředky v přibližné 
výši 21 miliard EUR24. Jelikož průměrná výše příspěvku EU k celkovému kapitálo -
vému vybavení těchto nástrojů v programovém období 2007–2013 činila na konci 
roku 2014 zhruba 68 %25, odhadujeme, že tato částka 21 miliardy EUR, poskytnutá 
z rozpočtu EU, bude pravděpodobně odpovídat celkové částce 31 miliard EUR 
přidělených prostředků (do níž nejsou započteny další prostředky financování 
z vnitrostátních a soukromých zdrojů, které mohou být fondům poskytnuty nad 
rámec programů ESI fondů).
22 
Pro srovnání uveďme, že Evropský fond pro strategické investice (EFSI) má za cíl 
zmobilizovat v období od roku 2015 do roku 2017 v rámci celé EU alespoň 315 mi -
liard EUR v podobě soukromých i veřejných dlouhodobých investic a zajistit 
financování projektů i v dalších letech.20 COM(2015) 565 final ze dne 
13. listopadu 2015, „Zpráva 
Komise Evropskému 
parlamentu a Radě podle 
čl. 140 odst. 8 finančního 
nařízení o finančních 
nástrojích podporovaných ze 
souhrnného rozpočtu dle 
stavu k 31. prosinci 2014“, s. 4.
21 SWD(2015) 206 final ze dne 
13. listopadu 2015, „Činnosti 
vztahující se k finančním 
nástrojům“, s. 6–12.
22 Evropský parlament, Pátá 
zpráva o soudržnosti 
a strategie politiky soudržnosti 
v období po roce 2014; EUCO 
169/13, Závěry Evropské rady 
ze dne 25. října 2013, s. 10.
23 Nařízení (EU) č. 1303/2013.
24 Evropský parlament, Komise, 
Udělení absolutoria Komisi za 
rok 2014 – Odpovědi na otázky 
Evropského parlamentu 
k písemnému zodpovězení, 
které byly položeny komisařce 
Crețuové, slyšení konané dne 
7. prosince 2015, s. 34.
25 EGESIF_15-0027-00, „Shrnutí 
údajů o pokroku ve 
financování a provádění 
nástrojů finančního 
inženýrství vykázaných 
řídicími orgány v souladu 
s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení 
(ES) č. 1083/2006, programové 
období 2007–2013, stav 
k 31. prosinci 2014“, s. 21 a 54.
23
 Rozsah a koncepce auditu
23 
Účetní dvůr v rámci tohoto auditu zkoumal, zda finanční nástroje v programovém 
období 2007–2013 představovaly efektivní mechanismus plnění rozpočtu EU. 
Naše zpráva si v této souvislosti klade tyto hlavní auditní otázky:
 ο Odpovídaly finanční nástroje svou velikostí potřebám trhu?
 ο Podařilo se díky finančním nástrojům přilákat soukromý kapitál?
 ο Poskytovaly finanční nástroje revolvingovou finanční podporu?
 ο Osvědčily se finanční nástroje jako nákladově efektivní metoda plnění roz -
počtu EU?
V souvislosti s každou z těchto otázek jsme se snažili zjistit, jaké ponaučení si lze vzít 
z hlavních zjištěných nedostatků. Posuzovali jsme rovněž to, do jaké míry byla tato 
ponaučení zohledněna v nařízeních platných pro programové období 2014–2020.
24 
Náš audit zahrnuje období od roku 2009 do roku 2015. Zaměřili jsme se na oblasti 
regionální, sociální, dopravní a energetické politiky. Předmětem našeho přezku -
mu byly zejména všechny finanční nástroje EFRR a ESF, jakož i šest centrálně 
řízených finančních nástrojů v oblastech sociální, dopravní a energetické politiky. 
Některé problémy, které tato zpráva odhalila, mohou mít nicméně vliv i na jiné 
oblasti rozpočtu EU, kde se takovéto nástroje rovněž používají.
25 
Audit sestával z následujících částí:
 ο přezkum různých analýz a publikací Komise, EIB, EIF a třetích stran;
 ο analýza nejnovější výroční monitorovací zprávy, kterou Komise uveřejnila 
v září 2015 a která zahrnuje všech 1 025 finančních nástrojů EFRR a ESF. Tato 
analýza, vycházející z údajů vykázaných Komisí v listopadu 2015, byla prove -
dena i u šesti26 z 21 nástrojů podléhajících centralizovanému řízení (příspěvek 
EU zde představuje 789 milionů EUR čili 14 % celkového objemu prostředků 
všech 21 nástrojů)27;
 ο přezkum deseti případových studií finančních nástrojů prováděných v oblasti 
rozpočtu EU, na kterou se vztahuje tato zpráva28, včetně návštěvy na místě 
v jednom členském státě (Slovensko);26 Jeden z těchto šesti finančních 
nástrojů, Evropský fond 2020 
pro energii, změnu klimatu 
a infrastrukturu („fond 
Marguerite“), je spravován 
prostřednictvím přímého 
řízení (viz bod 6).
27 SWD(2015) 206 final,  
Evropská komise, „Shrnutí 
údajů o pokroku ve 
financování a provádění 
nástrojů finančního 
inženýrství vykázaných 
řídicími orgány v souladu 
s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení 
(ES) č. 1083/2006, programové 
období 2007–2013, stav 
k 31. prosinci 2014“, Brusel, září 
2015.
28 Nástroj pro úvěrové záruky za 
projekty v oblasti 
transevropských dopravních 
(LGTT), iniciativa projektových 
dluhopisů (PBI), fond 
Marguerite, Evropský fond pro 
energetickou účinnost (EEEF), 
evropský nástroj 
mikrofinancování Progress pro 
oblast zaměstnanosti 
a sociálního začleňování 
(EPMF), JESSICA Řecko, 
JEREMIE Slovensko, 
Podnikatelský fond Řecko, 
Financování rizikového 
kapitálu Maďarsko (JEREMIE 
Maďarsko), JEREMIE Sicílie.
24 Rozsah a koncepce auditu 
 ο přezkum 45 finančních nástrojů spočívající v kontrole opatření přijatých 
v návaznosti na audity souladu s předpisy, které Účetní dvůr provedl od roku 
2009 (výsledky těchto auditů byly uveřejněny v našich dřívějších výročních 
zprávách), a přezkum 54 finančních nástrojů prověřovaných od roku 2012 
v rámci našich auditů výkonnosti;
 ο šetření provedené u 85 řídicích orgánů a správců fondů podílejících se na 
provádění finančních nástrojů. Z 85 subjektů, které byly předmětem tohoto 
šetření, se jich 82 podílelo na provádění nástrojů EFRR a ESF v rámci sdílené -
ho řízení a tři subjekty byly odpovědné za centralizované řízení. Účetní dvůr 
obdržel 66 odpovědí vztahujících se k nástrojům spravovaným v rámci sdíle -
ného řízení a dvě odpovědi týkající se nástrojů řízených centrálně;
 ο rozhovory s více než 40 úředníky Komise, EIB a EIF a s více než 10 odborníky 
z organizací, které se touto oblastí odborně zabývají29.
26 
Účetní dvůr již provedl celou řadu kontrol, při nichž prověřoval způsob využívání 
finančních nástrojů, a o svých zjištěních informoval od roku 2011 v několika svých 
výročních30 a zvláštních zprávách31. Také sama Komise, ale i EIB a EIF, Evropský 
parlament, vnitrostátní auditní orgány a správci fondů v soukromém sektoru pou -
kazovaly v předchozích letech na řadu problémů, které svým společným působe -
ním snižovaly účinnost finančních nástrojů v programovém období 2007–2013. 
Tato zpráva vychází i z těchto posouzení.29 Caisse des Dépôts, 
Kreditanstalt für 
Wiederaufbau (KfW) a OECD.
30 Body 4.30–4.36 výroční zprávy 
za rok 2010 (Úř. věst. C 326, 
10.11.2011), bod 5.34 výroční 
zprávy za rok 2011 (Úř. věst. 
C 344, 12.11.2012), bod 10.31 
výroční zprávy za rok 2012 
(Úř. věst. C 331, 14.11.2013), 
body 5.33–5.36 výroční zprávy 
za rok 2013 (Úř. věst. C 398, 
12.11.2014), body 6.46– 6.52 
výroční zprávy za rok 2014 
(Úř. věst. C 373, 10.11.2015).
31 Zvláštní zpráva č. 4/2011, 
„Audit záručního mechanismu 
malých a středních podniků“, 
zvláštní zpráva č. 2/2012, 
„Finanční nástroje pro malé 
a střední podniky 
spolufinancované Evropským 
fondem pro regionální rozvoj“, 
zvláštní zpráva č. 5/2015, „Jsou 
finanční nástroje úspěšným 
a slibným nástrojem v oblasti 
rozvoje venkova?“, zvláštní 
zpráva č. 8/2015, „Řeší finanční 
podpora z EU vhodným 
způsobem potřeby 
mikropodnikatelů?“ ( http://
eca.europa.eu ).
25
 Připomínky
32 Viz výroční zprávy za 
rozpočtový rok 2013 
(bod 5.35) a 2014 (bod 6.49), 
zvláštní zpráva č. 8/2015 
(bod 67).
33 Evropská komise, „Shrnutí 
údajů o pokroku ve 
financování a provádění 
nástrojů finančního 
inženýrství vykázaných 
řídicími orgány v souladu 
s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení 
(ES) č. 1083/2006, programové 
období 2007–2013, stav 
k 31. prosinci 2014“, s. 22.Odpovídaly finanční nástroje svou velikostí potřebám 
trhu?
27 
Finanční nástroje nejsou projekty samy o sobě, nýbrž nástroje sloužící k financo -
vání z rozpočtu EU. V rámci politiky soudržnosti není rozhodnutí řídicího orgánu 
o poskytování podpory z OP prostřednictvím určitého finančního nástroje ani tak 
rozhodnutím o tom, zda prostředky z OP mají nebo nemají být investovány (to je 
v rámci daného OP stanoveno již předem), jako spíše rozhodnutím o tom, jakým 
způsobem mají být investovány: zda prostřednictvím jednorázového grantu, 
nebo prostřednictvím finančního nástroje nabízejícího vratnou finanční podporu.
28 
Ve svém šetření jsme se proto zabývali otázkou, do jaké míry využívalo oněch 
1 025 nástrojů fungujících v rámci EFRR a ESF svého kapitálového vybavení k po -
skytování různých forem finanční podpory konečným příjemcům, a analyzovali 
jsme několik činitelů, které přispěly k tomu, že v programovém období 2007–2013 
byl objem prostředků vyplacených prostřednictvím těchto nástrojů konečným 
příjemcům tak nízký: výši počátečního kapitálového vybavení jednotlivých 
nástrojů, otázku, zda řídicí orgány náležitým způsobem zohledňovaly potřeby 
trhu, a konkrétní potíže, s nimiž se regionální finanční nástroje potýkaly. Ve svých 
analýzách jsme se rovněž věnovali otázce, jakým způsobem se podobné problé -
my řešily v případě centrálně řízených nástrojů.
Nadměrná výše kapitálového vybavení vedla k nízkým 
mírám vyplácení plateb, ke snaze vyhýbat se rušení závazků 
a k případnému proplácení nákladů při uzávěrce
29 
Míru vyplácení plateb prostřednictvím finančních nástrojů zkoumal Účetní soud 
již v několika svých výročních i zvláštních zprávách32. V této zprávě analyzujeme 
nejnovější dostupné informace, které poskytly členské státy Komisi ke dni 31. pro -
since 2014 a které byly uveřejněny v září 2015. Z naší analýzy těchto nejnovějších 
údajů vyplývá, že významný počet těchto nástrojů má i nadále potíže s využívá -
ním svého kapitálového vybavení v souladu se stanoveným plánem.
30 
Tabulka 4  znázorňuje objem vyplacených prostředků v každém z 25 členských 
států, které v programovém období 2007–2013 finanční nástroje prováděly33. 
Uvedená procenta vyjadřují průměry všech nástrojů EFRR a ESF v dotčených 
členských státech. Finanční nástroje začaly být ve větším počtu zřizovány teprve 
od roku 2012.
26 Připomínky 
Provádění finančních nástrojů EFRR a ESF podle jednotlivých členských států ke dni 
31. prosince 2014
Členský státPříspěvky 
z OP na 
závazky  
(v mil. EUR)z toho pří -
spěvky EU%Příspěvky z OP vyplacené na 
finanční nástroje
(v mil. EUR)Příspěvky z OP  
vyplacené  
konečným příjemcům
(v mil. EUR)
Částka % závazků částka % plateb % závazků
Estonsko 200 125 63 % 200 100 % 191 95 % 95 %
Polsko 1 196 1 008 84 % 1 190 100 % 1 104 93 % 92 %
Slovinsko 124 105 85 % 124 100 % 112 90 % 90 %
Maďarsko 916 778 85 % 897 98 % 751 84 % 82 %
Německo 1 629 1 025 63 % 1 554 95 % 1 265 81 % 78 %
Malta 12 10 83 % 12 100 % 10 81 % 81 %
Portugalsko 854 531 62 % 477 56 % 386 81 % 45 %
Česká republika 278 171 62 % 278 100 % 223 80 % 80 %
Dánsko 74 35 47 % 51 68 % 40 80 % 55 %
Rumunsko 150 129 86 % 150 100 % 118 78 % 78 %
Švédsko 161 74 46 % 157 97 % 121 77 % 75 %
Litva 507 409 81 % 444 87 % 331 75 % 65 %
Francie 460 240 52 % 419 91 % 310 74 % 67 %
Belgie 396 159 40 % 396 100 % 288 73 % 73 %
Finsko 75 35 47 % 75 100 % 51 68 % 68 %
Lotyšsko 216 160 74 % 216 100 % 145 67 % 67 %
Spojené království 1 632 710 44 % 1 483 91 % 983 66 % 60 %
Kypr 20 17 85 % 20 100 % 13 63 % 63 %
Bulharsko 388 330 85 % 388 100 % 228 59 % 59 %
Rakousko 27 10 37 % 27 100 % 13 49 % 49 %
Nizozemsko 75 20 27 % 67 90 % 32 47 % 42 %
Řecko 1 789 1 477 83 % 1 589 89 % 695 44 % 39 %
Itálie 4 538 2 809 62 % 4 460 98 % 1 427 32 % 31 %
Španělsko 1 233 954 77 % 1 234 100 % 330 27 % 27 %
Slovensko 112 95 85 % 112 100 % 23 21 % 21 %
Celkem 17 061 11 418 67 % 16 018 94 % 9 188 57 % 54 %
Poznámka: Chorvatsko, Irsko a Lucembursko nejsou na seznamu uvedeny, protože v programovém období 2007–2013 neměly žádné finanční 
nástroje EFRR a ESF.
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise z roku 2015.Tabulka 4
27 Připomínky 
31 
Do konce roku 2014, kdy do skončení počátečního období způsobilosti (31. pro -
since 2015) zbýval už jen rok, bylo konečným příjemcům vyplaceno teprve 57 % 
kapitálového vybavení nástrojů EFRR a ESF. Objem vyplacených prostředků byl 
nízký zejména u finančních nástrojů na Slovensku (21 %), ve Španělsku (27 %) 
a v Itálii (32 %). V dalších třech členských státech (v Řecku, Nizozemsku a Rakous -
ku) byla vyplacena méně než polovina počátečního kapitálového vybavení jejich 
finančních nástrojů.
32 
Celkem byla do konce roku 2014 vyplacena méně než třetina kapitálového vyba -
vení u 177 z 972 finančních nástrojů EFRR (18 %) a u 16 z 53 finančních nástrojů 
ESF (30 %). U těchto 177 nástrojů činila ke dni 31. prosince 2014 celková výše 
nevyužitého kapitálového vybavení 4,2 miliardy EUR. V případě těchto nástrojů 
považujeme za nepravděpodobné, že by prostředky financování byly jednou vy -
užity, ačkoli Komise prodloužila období způsobilosti do března 2017 (viz bod 43). 
Výslednou výši prostředků vyplacených prostřednictvím finančních nástrojů lze 
ovšem posoudit teprve na konci jejich životního cyklu, zejména jedná-li se o ná -
stroje vytvořené ke konci programového období.
Nízká míra vyplácení plateb v důsledku nadměrného počátečního 
kapitálového vybavení finančních nástrojů
33 
Během našich rozhovorů jsme se často setkávali s tvrzením, že velký dopad měla 
finanční a hospodářská krize, která negativně ovlivnila míru vyplácení plateb 
konečným příjemcům. Vzhledem k rozsahu problému se však domníváme, že 
krize není jedinou, ba ani hlavní příčinou nízké míry vyplácení plateb. Nízká míra 
vyplácení plateb je ve skutečnosti hlavně důsledkem nadměrného počátečního 
kapitálového vybavení finančních nástrojů.
34 
Z naší analýzy údajů zveřejněných Komisí v roce 2015 vyplynulo, že existuje 
pozitivní korelace mezi mírou čerpání prostředků EFRR a ESF na úrovni členských 
států a mírou vyplácení plateb prostřednictvím finančních nástrojů konečným 
příjemcům (viz obrázek 2a  a obrázek 2b ). Tato analýza názorně dokládá, že 
členské státy, které měly již v minulosti potíže s čerpáním prostředků z rozpočtu 
EFRR a ESF, měly často ještě větší problémy s vyplácením kapitálového vybavení 
přiděleného na finanční nástroje.
28 Připomínky Obrázek 2aSrovnání celkové míry čerpání prostředků EFRR na úrovni členských států s mírou 
vyplácení plateb prostřednictvím finančních nástrojů na úrovni konečných příjemcůMíra vyplácení plateb z ﬁnančních nástrojů
konečným příjemcům – částky OP 
Čerpání prostředků z EFRR na úrovni členského státu Průměrné čerpání 
prostředků z EFRR na úrovni 
členských států (77/uni00A0%)Vývojová 
křivka/uni00A0
Průměrná míra vyplácení plateb
z /f_inančních nástrojů konečným 
příjemcům (58 %)
100 % 95 % 90 % 85 % 80 % 75 % 70 % 65 % 60 % 55 % 50 %100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %Spojené královstvíŠvédsko
Finsko
SlovenskoSlovinsko
RumunskoPortugalskoPolsko
RakouskoNizozemskoMaltaMaďarsko
Litva
Lotyšsko Kypr
ItálieFrancie
ŠpanělskoŘeckoEstonsko
Německo
DánskoČeská republika
BulharskoBelgie
Poznámka:  Velikost kruhů odpovídá celkové výši příspěvků přidělených na finanční nástroje z OP (viz tabulka 4 ). (Korelační koeficient: 0,5).
Zdroj: EÚD na základě údajů Komise z roku 2015.
29 Připomínky Obrázek 2bSrovnání celkové míry čerpání prostředků ESF na úrovni členských států s mírou 
vyplácení plateb prostřednictvím finančních nástrojů na úrovni konečných příjemcůMíra vyplácení plateb z ﬁnančních nástrojů konečným příjemcům – částky OP
Čerpání prostředků z ESF na úrovni členského státu Průměrné čerpání 
prostředků ESF na úrovni 
členských států (79/uni00A0%)Průměrná míra vyplácení plateb
z /f_inančních nástrojů konečným 
příjemcům (38/uni00A0%)Vývojová 
křivka
100 % 95 % 90 % 85 % 80 % 75 % 70 %100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %PolskoLitvaLotyšsko
Německo
ItálieEstonsko
Dánsko
Poznámka:  Velikost kruhů odpovídá celkové výši příspěvků přidělených na finanční nástroje z OP (viz tabulka 4 ). (Korelační koeficient: 0,9).
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise z roku 2015.
30 Připomínky 
Zvýšení kapitálového vybavení finančních nástrojů ve 21 z 25 
členských států
35 
Ve 21 z 25 členských států jsme rovněž zjistili, že počáteční kapitálové vybavení 
se od roku 2011 zvýšilo. Celkově byly od tohoto roku na finanční nástroje přidě -
leny z OP EFRR a ESF v období 2007–2013 dodatečné prostředky v přibližné výši 
7,1 miliardy  EUR.
36 
K tomuto zvýšení kapitálového vybavení nástrojů došlo zejména v Itálii (2,5 mi -
liardy EUR), ve Španělsku (0,9 miliardy EUR), v Řecku (0,9 miliardy EUR), ve Spoje -
ném království (0,7 miliardy EUR) a v Maďarsku (0,5 miliardy EUR). Jen na těchto 
pět členských států připadalo 77 % celkového zvýšení kapitálového vybavení, 
k němuž za celé toto období došlo. Čtyři z této pětice členských států (Itálie, Špa -
nělsko, Spojené království a Maďarsko) měly na konci roku 2014 nižší než průměr -
nou míru čerpání (viz obrázek 2a ).
Ustanovení právního základu pro programové období 2007–2013 
vytvořila pobídky, aby členské státy pomocí finančních nástrojů 
obcházely rizika rušení závazků k prostředkům EU
37 
Právní základ platný pro programové období 2007–2013 členským státům umož -
ňoval, aby prostřednictvím finančních nástrojů čerpaly příspěvky poskytované 
EU na OP EFRR a ESF přímo. Tyto přímé příspěvky mohly členské státy využívat 
k tomu, aby se vyhnuly riziku rušení závazků (pravidlo n+2)34 (viz rámeček 1 ).34 Pravidlo automatického rušení 
závazků (pravidlo n+2) 
pomáhá vypořádat zbývající 
závazky. Toto pravidlo 
požaduje automatické zrušení 
závazků ke všem prostředkům, 
které nebyly čerpány do konce 
druhého roku po přidělení 
prostředků nebo k nimž do 
této lhůty nebyly obdrženy 
žádosti o platbu.
Příspěvek z EFRR a ESF na zřízení finančních nástrojů se v programovém období 
2007–2013 proplácel jako způsobilý náklad
Podle obecného nařízení bylo jedinou podmínkou pro certifikaci částek vztahujících se v programovém obdo -
bí 2007–2013 k finančním nástrojům jako způsobilých nákladů v rámci OP to, že předmětné částky musely být 
použity na zřízení fondu či podílového fondu nebo jako příspěvek do tohoto fondu. Na základě toho jsou pak 
členským státům příspěvky EFRR a ESF propláceny z rozpočtu EU a jsou považovány za dočasně vyčerpané. 
Jinými slovy, neexistoval žádný požadavek, aby příspěvek z OP na kapitálové vybavení určitého nástroje byl 
vázán na konečné příjemce. Ke kapitálovému vybavení nástrojů přispívají rovněž úroky, které tento kapitál 
generuje. Celkovou výši způsobilých výdajů na základě skutečné výše půjček, záruk a kapitálových investic po -
skytnutých konečným příjemcům stanoví Komise teprve v době uzávěrky OP .Rámeček 1
31 Připomínky 
38 
Toto ustanovení se pro členské státy stalo pobídkou k tomu, aby alespoň část 
příspěvku EU na operační programy „nechaly ležet“ na účtech bank a finančních 
zprostředkovatelů, kteří příslušné fondy spravovali, aniž by tyto prostředky sku -
tečně použily pro zamýšlené účely (viz rámeček 2 ).
Případová studie – Nadměrné kapitálové vybavení jednoho finančního nástroje 
v Itálii ( Fondo regionale di cogaranzia e controgaranzia per le PMI operanti in 
Sardegna )
V prosinci 2009 rozhodla regionální vláda, že zřídí záruční fond s kapitálovým vybavením ve výši 233 milio -
nů EUR. To odpovídalo 14 % celkového rozpočtu daného OP na celé programové období.
Celkové kapitálové vybavení mělo sloužit k zárukám za půjčky ve výši asi 2,3 miliardy EUR.
V roce 2010 jsme na základě auditu tohoto italského záručního fondu zjistili, že nebyla provedena žádná analý -
za trhu, která by tyto přidělené prostředky odůvodňovala. Kromě toho nebyly při podpisu dohody o financo -
vání regionální vládou a regionální agenturou spravující fond splněny další povinné náležitosti (jako investiční 
strategie a plánování, popis výstupní strategie a pravidla pro zrušení fondu).
Teprve v červnu 2010 byl vypracován a schválen obchodní plán, který však vycházel z nerealistických 
předpokladů.
Náš audit ukázal, že významná část financování operačního programu, k němuž řídící orgán přijal závazky 
v roce 2007, nebyla do této doby využita. Tím, že vybavení přidělené na tento finanční nástroj bylo tak vyso -
ké, bylo možné obejít pravidlo n+2, které v té době platilo a podle nějž musí být závazek u nevyčerpaných 
prostředků po dvou letech zrušen.
Do konce roku 2014 řídicí orgán vykázal, že konečným příjemcům bylo ve formě záruk poskytnuto pouze 
45 milionů EUR z celkového přídělu 233 milionů EUR. Míra proplácení tak odpovídá 19 %.
Poskytnuté záruky odpovídají půjčkám ve výši 460 milionů EUR.Rámeček 2
32 Připomínky 
39 
Na druhé straně jsme narazili i na případ, kdy se kapitálové vybavení finančních 
nástrojů s ohledem na tržní podmínky a předpokládaný vývoj míry vyplácení 
plateb snížilo, což je považováno za osvědčený postup (viz rámeček 3 ).
Případová studie – Snížení kapitálového vybavení fondu JEREMIE v souladu se 
změnou potřeb trhu v Litvě
Nástroj JEREMIE (Společné evropské zdroje pro nejmenší až střední podniky) byl v Litvě zřízen v roce 2008 
a jeho kapitálové vybavení se do konce roku 2009 postupně zvýšilo na 210 milionů EUR. Výše kapitálového 
vybavení byla stanovena na základě posouzení potřeb trhu, které bylo provedeno v září 2007.
V pozdější fázi se však řídicí orgán na základě analýzy účinků hospodářské krize na litevskou ekonomiku 
rozhodl kapitálové vybavení fondu snížit. Do roku 2012 bylo kapitálové vybavení sníženo na 170 milionů EUR 
a peníze byly vráceny do OP .
Z tohoto sníženého objemu kapitálu fondu ve výši 170 milionů EUR bylo 121 milionů EUR do roku 2014 vypla -
ceno, což znamená, že tento fond JEREMIE měl ve výsledku 71% míru vyplácení plateb; pokud by k omezení 
výše kapitálu nedošlo, byla by míra vyplácení plateb 58 %. Nebýt této změny, celková míra vyplácení plateb by 
u všech litevských nástrojů financování nečinila 75 %, nýbrž 68 % (viz  tabulka 4 ).Rámeček 3
40 
Nadměrné kapitálové vybavení finančních nástrojů má negativní dopad na výši 
nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn, pokud se jejich výše neurčuje pod -
le výkonnosti správce fondu, nýbrž podle množství kapitálu, které bylo do fondu 
vloženo. Naddimenzování kapitálového vybavení představuje pro správce fondů 
způsob vytváření zisku, který není podmíněn skutečným poskytováním očekáva -
ných služeb (viz body 116–125).
Obzvláště nízkou míru vyplácení plateb vykazovaly finanční 
nástroje spravované skupinou EIB
41 
Naše analýza rovněž ukázala, že průměrná míra vyplácení plateb byla obzvláště 
nízká u 31 nástrojů EFRR a ESF, které spravovaly EIB a EIF: dosahovala pouze 43 % 
ve srovnání s 60 % u nástrojů spravovaných jinými správci fondů.
33 Připomínky 
Prodloužení období způsobilosti finančních nástrojů podléhajících 
sdílenému řízení do března 2017, které bylo stanoveno pouze 
prostřednictvím pokynů Komise
42 
Příspěvek EU odpovídající nevyužitému kapitálovému vybavení (tj. prostředky, 
které do konce období způsobilosti nebyly vyplaceny konečným příjemcům nebo 
využity jako záruka) musí být při uzávěrce vrácen zpět do rozpočtu EU. Vzhle -
dem k nízké průměrné míře vyplácení plateb uvedl Účetní dvůr již ve své výroční 
zprávě za rok 2014, že nelze očekávat, že všechny finanční nástroje do konce roku 
2015 plně využijí dostupné prostředky35.
43 
V dubnu 2015 uveřejnila Komise revidované znění svých pokynů k uzavírání 
programů, v nichž prodloužila období způsobilosti pro výdaje související s finanč -
ními nástroji z 31. prosince 2015 do 31. března 201736. Obecné období způsobilosti 
stanoví nicméně čl. 56 odst. 1 obecného nařízení. Ve své výroční zprávě za rok 
2014 Účetní dvůr vyslovil názor, že právní předpis lze změnit pouze předpisem 
stejné nebo vyšší právní hodnoty, tak aby byla respektována hierarchie norem37. 
Dospěl tak k závěru, že pokyny Komise nemohou změnit předpisy přijaté legisla -
tivním postupem Evropského parlamentu a Rady.
44 
Na základě naší analýzy a lineární projekce vyplácení plateb z předchozích let 
odhadujeme, že do konce roku 2015 by zůstalo v případě neprodloužení obdo -
bí způsobilosti nevyužito více než 5,0 miliard EUR přidělených na nástroje EFRR 
a ESF. Z toho 3,9 miliardy EUR představují příspěvky z rozpočtu EU na operační 
programy. Údaje o skutečné výši prostředků využitých v rozmezí od ledna 2015 
do března 2017 budou k dispozici nejdříve na konci roku 2017.
Je problém řešen v programovém období 2014–2020?
45 
Jelikož příspěvky z operačních programů jsou nyní vypláceny v rámci splátkové -
ho režimu, finanční nástroje by měly mít přiměřenější velikost, čímž by se měla 
zlepšit i míra vyplácení plateb (viz rámeček 4 ).35 Bod 6.50 výroční zprávy za rok 
2014.
36 C(2015) 2771 final ze dne 
30. dubna 2015, „Příloha 
rozhodnutí Komise, kterým se 
mění rozhodnutí C(2013) 1573 
o schválení pokynů k uzavření 
operačních programů 
určených k čerpání pomoci 
z Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu a Fondu 
soudržnosti (2007–2013)“, s. 7.
37 Bod 6.52 výroční zprávy za rok 
2014.
34 Připomínky 
Řídicí orgány před přidělením prostředků na finanční 
nástroje Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) 
a Evropského sociálního fondu (ESF) někdy náležitým 
způsobem neposoudily potřeby trhu
46 
Ve svém šetření jsme se zabývali rovněž otázkou, zda předtím, než byl určitý 
finanční nástroj vytvořen a než na něj byly přiděleny prostředky, byly náležitým 
způsobem posouzeny potřeby trhu. Posouzení potřeb trhu nebo posouzení 
ex ante  by mělo umožnit pochopit, jaké jsou potřeby trhu a jaký typ podpo -
ry (půjčky, záruky nebo kapitálové investice) představuje nejvhodnější řešení 
zjištěných nedostatků trhu. Na základě těchto posouzení by mělo být rovněž 
stanoveno, jaké jsou potřeby financování, a v konečném důsledku vyhodnoceno, 
zda finanční nástroj představuje nejlepší způsob, jak dosáhnout vytčeného cíle 
dané politiky. Jakožto podmínka úspěšnosti nástrojů tohoto druhu to bylo rovněž 
zdůrazněno v našich předchozích zvláštních zprávách i v jiných studiích38.
Posouzení potřeb trhu nebylo v programovém období 2007–2013 
pro finanční nástroje povinné
47 
V programovém období 2007–2013 se jediné výslovné ustanovení upravující po -
suzování potřeb trhu (označované také jako „posuzování mezer“) týkalo podílo -
vých fondů39.Pravidla proplácení prostředků přidělených na finanční nástroje EFRR a ESF 
z rozpočtu EU (programové období 2014–2020)
Podle čl. 41 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních nesmí žádná žádost o průběžnou platbu podaná 
během období způsobilosti překročit 25 % celkové částky příspěvků z programu na finanční nástroj podle pří -
slušné dohody o financování. Druhá, třetí a všechny následující platby jsou provedeny až poté, co je dosaženo 
určitých prahových hodnot vztahujících se k předchozím platbám.Rámeček 4
38 Zvláštní zprávy č. 8/2015 
(bod 21), č. 2/2012 (bod 118) 
a č. 5/2015 (bod 27), Evropská 
komise, EIB, Financial 
Instruments: A Stock-taking 
Exercise in Preparation for the 
2014–2020 Programme period 
(Finanční nástroje: bilancování 
v rámci příprav na programové 
období 2014–2020), studie 
vypracovaná Mazars/Ecorys/
EPRC, s. 52, 66 a 73.
39 Analýza nedostatků trhu je 
v souvislosti s podílovými 
fondy předmětem čl. 44 
odst. 1 prováděcího nařízení: 
„[…] Ve vhodných případech 
dohoda o financování 
[uzavřená mezi členským 
státem či řídicím orgánem 
a podílovým fondem] 
zohlední: a) pokud jde 
o nástroje finančního 
inženýrství podporující 
podniky, zejména malé 
a střední podniky, včetně 
mikropodniků, závěry 
hodnocení rozdílů mezi 
nabídkou takových nástrojů 
[…] a poptávkou po takových 
nástrojích […]“.
35 Připomínky 
48 
U všech ostatních zvláštních fondů do roku 2009 bylo možné usuzovat na nepří -
mý závazek provádět taková posouzení z potřeby vypracovat pro každý nástroj 
obchodní plán40. Avšak v rámci změn právního základu, ke kterým došlo v roce 
2009, byly pro tyto obchodní plány stanoveny mírnější požadavky41. Od té doby 
sice stále platila povinnost předložit obchodní plán, byly však zrušeny téměř 
všechny konkrétní požadavky (jako je uvedení cílových podniků nebo projektů 
určených pro města a kritérií a podmínek jejich financování a odůvodnění či za -
mýšlené využití příspěvku z OP). Domníváme se, že přidaná hodnota obchodního 
plánu, který neobsahuje takovéto informace, je omezená.
49 
Povinnost posuzovat potřeby trhu nebyla stanovena ani pro centrálně řízené 
finanční nástroje, které byly vytvořeny během programového období 2007–2013. 
V případě šesti centrálně řízených nástrojů, jimiž se v této zprávě zabýváme, jsme 
zaznamenali odlišnou praxi. Ačkoli to žádný právní předpis nevyžadoval, bylo 
možné obecně konstatovat, že ve všech případech bylo v určitém rozsahu pro -
vedeno posouzení potřeb trhu, jehož součástí bylo například posouzení dopadů, 
studie analýzy trhu, veřejné konzultace atd.
V bezmála polovině prověřovaných případů byly potřeby trhu 
vyhodnoceny jako větší než ve skutečnosti
50 
V předchozích zvláštních zprávách jsme již poukázali na významné nedostatky, 
pokud jde o spolehlivost posouzení potřeb trhu42. Jde zejména o to, že posouzení 
potřeb trhu by měla vycházet z předpokladů, které jsou racionální a realistické. 
Jinak se může stát, že nástroje neodpovídají skutečným potřebám trhu, což vede 
k nadměrné kapitalizaci nástroje anebo k tomu, že nástroj nemá v daném místě 
žádný anebo jen malý skutečný dopad.
51 
Posuzování potřeb trhu slouží řadě účelů, mezi něž patří i zjištění, kde trh selhává, 
a určení jeho velikosti. Naše celková analýza ukázala, že posuzování potřeb trhu 
nebylo v tomto ohledu v programovém období 2007–2013 dostatečně spoleh -
livé. Většina respondentů našeho průzkumu (82 %) sice uvedla, že posouzení 
potřeb trhu provedli, přesto se nepodařilo předejít naddimenzování finančních 
nástrojů: téměř polovina nástrojů (19 ze 41) spravovaných našimi respondenty, 
kteří provedli posouzení potřeb trhu, vykazovala navzdory této skutečnosti míru 
vyplácení plateb, která do roku 2014 nedosahovala ani 50 % celkové výše kapitá -
lového vybavení těchto nástrojů. Pouze pět nástrojů (12 %) využilo své počáteční 
kapitálové vybavení v plném rozsahu (viz obrázek 3 ).40 Čl. 43 odst. 2 prováděcího 
nařízení, původní znění.
41 Článek 1 nařízení Komise (ES) 
č. 846/2009 ze dne 1. září 2009, 
kterým se mění nařízení (ES) 
č. 1828/2006, kterým se 
stanoví prováděcí pravidla 
k nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006 o obecných 
ustanoveních týkajících se 
Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu a Fondu 
soudržnosti a k nařízení 
Evropského parlamentu 
a Rady (ES) č. 1080/2006 
o Evropském fondu pro 
regionální rozvoj (Úř. věst. 
L 250, 23.9.2006, s. 1).
42 Zvláštní zprávy č. 8/2015 (body 
21–22), č. 2/2012 (body 33–37 
a 116–118) a č. 5/2015 (body 27 
a 96).
36 Připomínky 
52 
Již v předchozí zvláštní zprávě jsme poukázali na to, že v programovém období 
2007–2013 nepodléhala metodika, podle které se provádělo posuzování potřeb 
trhu, a stejně tak ani jeho výchozí předpoklady kontrole ze strany orgánu, který 
by byl nezávislý na řídicím orgánu. Tento nedostatek mohl přispět k nadměrně 
optimistickým závěrům posouzení, k nimž dospěl značný počet řídicích orgánů43.43 Viz zvláštní zpráva č. 2/2012, 
bod 1 18.Obrázek 3Analýza míry vyplácení plateb v případě finančních nástrojů, u kterých bylo podle 
údajů získaných z průzkumu provedeno posouzení potřeb trhu
Míra vyplácení plateb: 30-50 %
Počet fondů: 8 (20 %)Míra vyplácení plateb: 0-30 %Počet fondů: 11 (26 %)
Míra vyplácení plateb: 50-80 %Počet fondů: 8 (20%)Míra vyplácení plateb: 80-100 %
Počet fondů: 9 (22 %)Míra vyplácení plateb: 100 %
Počet fondů: 5 (12 %)
Poznámka:  Dotazník rozeslaný správcům či řídicím orgánům 50 největších finančních nástrojů EFRR s 80% návratností odpovědí.
Zdroj: EÚD na základě výsledků průzkumu.
37 Připomínky 
Je problém řešen v programovém období 2014–2020?
53 
V programovém období 2014–2020 je stanovena povinnost, aby v případě nástro -
jů spravovaných v rámci sdíleného řízení bylo provedeno podrobné posouzení 
ex ante , které na základě průkazných údajů určí, kde trh selhává (nebo kde jsou 
jaké neoptimální investiční situace), a odhadne míru a rozsah potřeb veřejných 
investic. V rámci tohoto posouzení je rovněž nutno určit typy finančních nástro -
jů, které jsou pro danou situaci nejvhodnější. Toto předběžné posouzení musí 
být navíc pro informaci předloženo monitorovacímu výboru daného OP a do tří 
měsíců od jeho dokončení musí být uveřejněno shrnutí zjištěných skutečností 
a závěrů (viz příloha V ). Stále však neexistuje žádné ustanovení, které by vyžado -
valo, aby před vydáním rozhodnutí o počátečním kapitálovém vybavení daného 
nástroje byla provedena nezávislá kontrola tohoto předběžného posouzení a vě -
rohodnosti jeho výchozích předpokladů.
54 
Od 1. ledna 2013, kdy vstoupilo v platnost nové finanční nařízení, se povinnost 
provádět předběžné hodnocení vztahuje i na všechny nové centrálně řízené 
nástroje (viz příloha V ). Nicméně předběžné posouzení neobsahuje ani analýzu 
vyvozených ponaučení, ani v případě významnějších socio-ekonomických změn 
možnost přezkumu, jako je tomu v případě sdíleného řízení. U většiny, avšak niko -
li u všech centrálně řízených finančních nástrojů se provádí přezkum v polovině 
období (který by se na tyto aspekty mohl zaměřit).
Regionální zaměření přispělo k tomu, že členské státy zřídily  
v programovém období 2007–2013 vysoký počet menších 
finančních nástrojů
Finanční nástroje EFRR a ESF jsou ve srovnání s centrálně řízenými 
fondy či soukromými investičními fondy výrazně menší
55 
Operační programy EFRR a ESF provádějí v rámci sdíleného řízení orgány na 
celostátní nebo regionální úrovni, což znamená, že finanční nástroje, které byly 
zřízeny za účelem realizace celostátních nebo regionálních programů, musejí 
respektovat zeměpisné hranice programů i rozdíly v jejich způsobilosti. Mají-li 
být projekty způsobilé, musejí být vázány k regionu způsobilému pro operační 
program, z jehož prostředků získal finanční nástroj své kapitálové vybavení44.44 Článek 35 obecného nařízení.
38 Připomínky 
56 
V EU bylo v průběhu programového období 2007–2013 zřízeno 952 zvláštních 
fondů EFRR a ESF (viz tabulka 3 ). Z toho vyplývá, že ve většině regionů bylo zří -
zeno vícero fondů. Naše analýza ukazuje, že finanční nástroje EFRR, zejména pak 
finanční nástroje ESF, jsou poměrně malé. Průměrná výše příspěvku EU na nástroj 
EFRR činí 80 milionů EUR v případě podílových fondů a 10 milionů EUR v případě 
zvláštních fondů. Průměrná výše příspěvku EU na nástroj ESF činí 10 milionů EUR 
v případě podílových fondů a 9 milionů EUR v případě zvláštních fondů. Oproti 
tomu dosahovala na konci roku 2014 podle údajů poskytnutých Komisí výše pří -
spěvku z rozpočtu EU na centrálně řízené fondy, které teoreticky zahrnují všechny 
členské státy, až 1,2 miliardy EUR. Soukromé kapitálové fondy fungují v průměru 
se 150–500 miliony EUR.
57 
Provádění fondů s vyšším kapitálovým vybavením však může vést k výrazným 
úsporám z rozsahu a přínosům spočívajícím v nákladové efektivnosti. Důvodem 
je to, že režijní náklady a související rizika se mohou dělit mezi dostatečně vysoký 
počet konečných příjemců. Jinými slovy, jednotlivé zvláštní fondy EFRR a ESF 
často nemají velikost, která je v odvětví fondů považována za dostatečný předpo -
klad efektivního fungování.
Je problém řešen v programovém období 2014–2020?
58 
V programovém období 2014–2020 mají členské státy při zřizování finančních 
nástrojů větší flexibilitu. Tak například operační programy mohou spojovat jednu 
nebo více vzájemně se doplňujících investičních priorit z EFRR, FS a ESF do jedno -
ho tematického celku45.
59 
Byly navíc stanoveny zákonné podmínky pro zřizování nástrojů s výrazně větším 
kapitálovým vybavením46. Především byla v programovém období 2004–2020 za -
vedena možnost zřizovat nástroje spravované formou sdíleného řízení na úrovni 
EU47 (viz rámeček 5 ).45 Čl. 96 odst. 1 nařízení 
o společných ustanoveních.
46 Čl. 38 odst. 1 nařízení 
o společných ustanoveních.
47 V rámci této možnosti existuje 
zvláštní případ, kdy lze 
z operačních programů EFRR 
přispívat na iniciativu pro malé 
a střední podniky, která 
podléhá přímému řízení 
Komise. V tomto případě se 
použijí zvláštní pravidla, která 
stanoví článek 38 nařízení 
o společných ustanoveních.
39 Připomínky 
60 
Pro členské státy byly také vytvořeny významné finanční pobídky, které je 
motivují ke zřizování nástrojů s větším kapitálovým vybavením nebo které svou 
působností přesahují regionální úroveň. Je-li prostřednictvím finančního nástroje 
realizována celá prioritní osa určitého OP , lze využít pobídku v podobě zvýšení 
maximální míry spolufinancování o 10 %. Pokud je vytvořena samostatná prio -
ritní osa, která má být realizována prostřednictvím určitého finančního nástroje 
na úrovni EU a přímo nebo nepřímo spravována Komisí, pak má tato osa nárok na 
100% míru spolufinancování48.
61 
Komise a členské státy by měly využívat možností, které jim dává právní základ, 
a v případech, kdy je to možné, zřizovat zvláštní nástroje EFRR a ESF většího roz -
sahu, protože pak díky tomuto většímu rozsahu mohou využívat výhody význam -
ných úspor nákladů na provozování těchto nástrojů. Je-li však do jejich fungování 
zapojeno více regionů a subjektů, může vznikat složitější právní struktura, což 
s sebou může nést nová rizika zpoždění, která by členské státy měly vzít při 
koncipování struktury financování v úvahu, aby byla co nejvhodnější. Již právní 
základ platný pro období 2007–2013 umožňoval přispívat na tentýž finančních 
nástroj z více než jednoho programu49. Tyto struktury se však zatím příliš neujaly, 
protože jsou považovány za zbytečně složité. Z odpovědí, které jsme obdrželi 
v rámci našeho průzkumu, vyplývá, že by bylo vhodné, aby Komise poskytla 
doplňující pokyny, v nichž vysvětlí, jak mají být v období 2014–2020 nástroje na 
úrovni EU zřizovány.48 Čl. 120 odst. 5 a čl. 120 odst. 7 
nařízení o společných 
ustanoveních.
49 Evropská komise, COCOF 
(10-0014-05), Pokyn 
k nástrojům finančního 
inženýrství podle článku 44 
obecného nařízení.Podmínky pro zřizování finančních nástrojů na úrovni EU (programové období 
2014–2020)
Ustanovení čl. 38 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních umožňuje poskytovat finanční příspěvek na 
financování nástroje zřízeného na úrovni Unie, který je přímo nebo nepřímo řízen Komisí, i když zásadně platí, 
že „část rozpočtu […] přidělená fondům [musí být] plněna v rámci sdíleného řízení, na němž se podílejí člen -
ské státy a Komise, v souladu s článkem 59 finančního nařízení […]“.Rámeček 5
40 Připomínky 
Podařilo se finančním nástrojům přilákat soukromý 
kapitál?
62 
Jednou z hlavních výhod finančních nástrojů je to, že vytvářejí pákový efekt 
a umožňují tak získat další prostředky ze soukromých i veřejných zdrojů, které 
mohou přispívat ke kapitálovému vybavení fondu. Pákový efekt vyjadřuje rozsah 
mobilizace dalších zdrojů na základě veřejného financování. Měl by ukazovat 
schopnost daného nástroje přilákat další prostředky financování při zohledně -
ní typu nástroje, místa a konečných příjemců, ale i cílů Komise, řídicího orgánu 
anebo správce fondu, které si při zřizování tohoto nástroje předsevzali. U srovna -
telných nástrojů by měl vyšší pákový efekt označovat nástroj, který je z hlediska 
přilákání dalších prostředků financování výkonnější.
63 
Ve svém přezkumu jsme se proto zaměřili na to, jakým způsobem Komise tento 
pákový efekt vymezuje a sleduje, a to jak v případě nástrojů spravovaných v rám -
ci sdíleného řízení, tak v případě nástrojů řízených centrálně, a posuzovali jsme, 
zda tyto nástroje byly v získávání dodatečného soukromého kapitálu úspěšné. 
V této souvislosti jsme analyzovali také využívání preferenčních režimů a režimů 
sdílení rizik s partnery ze soukromého sektoru a daňová pravidla.
Komise při měření pákového efektu finančních nástrojů 
patřičně nezohledňuje rozsah mobilizace dalších zdrojů na 
základě veřejného financování
Větší diferenciace míry pákového efektu jako podmínka 
smysluplnějších měření
Potíže spojené se zjišťováním pákového efektu umožňujícího získávání 
dodatečného kapitálu ze soukromých a veřejných zdrojů u nástrojů 
spravovaných formou sdíleného řízení
64 
Právní předpisy vztahující se na období 2007–2013 způsob měření pákového 
efektu u nástrojů spravovaných formou sdíleného řízení neupřesňovaly. V roce 
2011 podnikla Komise první kroky k řešení tohoto problému, když navrhla první 
definici „pákového efektu“, a o dva roky později pak v rámci finančního nařízení 
(viz rámeček 6 ).
41 Připomínky 
65 
My se nicméně domníváme, že započítávat mezi prostředky aktivované prostřed -
nictvím pákového efektu veškeré financování z veřejných zdrojů členských států, 
jak to navrhuje Komise v případě nástrojů spravovaných formou sdíleného řízení, 
je nepatřičné: různá míra spolufinancování je definována již na úrovni prioritní 
osy OP a vnitrostátní příspěvky na kapitálové vybavení finančních nástrojů tuto 
míru zpravidla zachovávají. V tomto smyslu neexistuje žádný rozdíl mezi „normál -
ním“ vnitrostátním spolufinancováním a „dodatečným“ vnitrostátním financo -
váním (přesahujícím míru daného OP). Avšak pouze tento druhý případ by bylo 
možné považovat za financování aktivované díky pákovému efektu příspěvku EU. 
Již dříve jsme v jedné z našich zpráv konstatovali, že následkem toho, že Komi -
se nezapočítává financování poskytované prostřednictvím OP z vnitrostátních 
veřejných zdrojů do jmenovatele, dochází k umělému zvyšování naměřené míry 
pákového efektu52.Definice „pákového efektu“ u finančních nástrojů spravovaných formou sdíleného 
i centralizovaného řízení
V srpnu 2011 zavedla Komise jako součást svého společného rámce pro audity definici párkového efektu jako 
„[…] dodatečné zdroje poskytnuté až po úroveň konečných příjemců nad rámec příspěvků ze strukturálních 
fondů, obvykle prostřednictvím finančních nástrojů a jiných soukromých nebo veřejných investorů“50. Podle 
této definice (která je nicméně právně nezávazná) se pákový efekt rovná podílu celkového objemu finanční 
podpory poskytnuté konečným příjemcům (zahrnující všechny prostředky investované do konečných příjem -
ců bez ohledu na to, zda jsou součástí OP , nebo se jedná o dodatečné prostředky ze soukromých či veřejných 
zdrojů) a příspěvku, který na daný nástroj poskytla EU (prostřednictvím OP).
Pákový efekt centrálně řízených nástrojů je definován ve finančním nařízení od roku 2013 jako „[… podíl] obje -
mu financování poskytnutého způsobilým konečným příjemcům a výše příspěvku Unie“51.
50 Evropská komise, Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku, „Společný rámec pro audity“, červenec 2011 (část 2), s. 7.
51 Článek 223 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení.Rámeček 6
52 Zvláštní zpráva č. 2/2012, 
rámeček 5 .
42 Připomínky 
66 
Pákový efekt by navíc měl sloužit jako ukazatel výkonnosti finančního nástroje, 
pokud jde o jeho schopnost přilákat dodatečné prostředky ze soukromých nebo 
veřejných zdrojů (opět nad rámec prostředků, s nimiž se v rámci OP jako celku 
již počítá). Je zřejmé, že při posuzování výkonnosti je nutno brát v úvahu rozdíly 
týkající se provádění takového nástroje. Rozhodující význam mají v tomto ohledu 
především preferenční režimy a režimy sdílení rizik s partnery ze soukromého 
sektoru (viz body 74–78). Míra pákového efektu by se navíc měla lišit také pod -
le typu finanční podpory (záruky by například měly mít větší pákový efekt než 
půjčky), podle typu investic (u rizikovějších investic by měla být míra nižší), podle 
stupně rozvoje podporovaných konečných příjemců (například začínající podniky 
jsou rizikovější) a podle zeměpisné polohy trhu (například v méně rozvinutých 
regionech je míra nižší).
67 
Ve své stávající podobě nemůže výpočet „pákového efektu“, tak jak ho provádí 
Komise, poskytovat spolehlivý ukazatel skutečné výkonnosti finančního nástroje, 
pokud jde o jeho schopnost přilákat dodatečné prostředky ze soukromých nebo 
veřejných zdrojů. Neumožňuje tedy rozlišovat mezi úspěšnými a méně úspěšný -
mi finančními nástroji, pokud jde o schopnost získat do kapitálového vybavení 
nástroje dodatečné prostředky ze soukromých nebo veřejných zdrojů.
Nejednotný způsob měření pákového efektu u centrálně řízených nástrojů
68 
Naše analýza ukázala, že při výpočtu pákového efektu centrálně řízených finanč -
ních nástrojů používá Komise u různých nástrojů různé metody výpočtu, jak je 
znázorněno v  tabulce 553.
69 
Jednotlivé hodnoty udávající míru pákového efektu, kterou Komise vykazuje pro 
centrálně řízené nástroje, jsou tedy vzájemně nesrovnatelné a nejsou srovnatelné 
ani s hodnotami udávanými pro nástroje spravované formou sdíleného řízení.53 SWD(2015) 206 final.
43 Připomínky 
Pákový efekt centrálně řízených finančních nástrojů podle údajů Komise
Nástroj Typ nástroje Metoda výpočtuMíra pákového efektu ke 
dni 31. prosince 2014
LGTT ZárukaPodíl celkového objemu finančních prostředků získaných pro daný 
projekt a příspěvku poskytnutého na daný nástroj ze strany EU57
PBI Záruka Podobně jako LGTT 9
EEEF KapitálPodíl celkového objemu získaných finančních prostředků na 
úrovni fondu a příspěvku EU2
Fond Marguerite KapitálPodíl celkového objemu finančních prostředků mobilizovaných 
daným nástrojem (kapitál i dluh) na úrovni projektu a příspěvku 
vyplaceného z  EU157
Záruční mechanismus pro 
malé a střední podniky 
(EPMF)ZárukaPodíl hodnoty nových mikroúvěrů podporovaných příslušnou 
zárukou a maximální výše záruky7
EPMF FCP-FIS PůjčkyPodíl hodnoty nových mikroúvěrů podporovaných příslušnou 
zárukou a příspěvku vyplaceného z EU2
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise z roku 20151.
1 SWD(2015) 206 final.
54 OECD, Methodologies to 
measure amounts mobilised 
from the private sector by 
official development finance 
interventions  (Metodika měření 
objemu prostředků ze 
soukromého sektoru 
mobilizovaných oficiálními 
intervencemi na podporu 
financování rozvoje), DCD/
DAC/STAT(2015)8, 24. února 
2015.Tabulka 5
Zohledňovány nejsou pouze zdroje financování získané díky příspěvku 
poskytnutému na finanční nástroje z EU anebo z členských států
70 
Ne všechny zdroje financování získané na určitý projekt jsou výsledkem přispění 
ze strany EU anebo členských států. Této okolnosti však Komise ve svém výpočtu 
„míry pákového efektu“ nevěnuje žádnou pozornost. V roce 2015 navrhl Výbor 
pro rozvojovou pomoc OECD alternativní metodiku, která ve výpočtech zohled -
ňuje typ nástroje (půjčky, záruky nebo kapitál)54. Rozdíly mezi těmito dvěma 
přístupy jsou znázorněny v  rámečku 7 .
44 Připomínky 
Podle metodiky Komise je pákový efekt 39 (podíl záruky EU ve výši 200 milionů EUR 
na celkovém objemu financování ve výši 7 846 milionů EUR).
Předpoklad, že vnitrostátní granty, které tvoří největší část financování projektu, byly 
poskytnuty díky této omezené záruce EU, je podle našeho názoru nereálný. Tímto 
problémem jsou ve výkazech Komise zatíženy údaje vztahující se k oběma typům 
finančních nástrojů, tj. k nástrojům řízeným centrálně i sdíleně, znatelnější je však 
tento problém u finančních nástrojů řízených centrálně, protože soukromé společné 
investice se na financování projektů spravovaných formou sdíleného řízení podílejí 
menší měrou.Příklad struktury financování dopravního projektu a rozdíly ve výpočtu pákového 
efektu podle metodiky Komise a OECD
Dopravní infrastrukturní projekt vytvářející příjmy, vysokorychlostní železniční trať ve Francii, obdržel pří -
spěvky z řady různých zdrojů, přičemž financování z vnitrostátních grantů tvořilo 52 % a obchodní dluh 39 %. 
Příspěvek EU, poskytnutý formou záruky do výše 200 milionů EUR obchodního dluhu, tvoří 2,5 % celkového 
objemu financování.
Pákový efekt vypočítaný podle metodiky OECD by však byl v tomto příkladu pouze 1, protože ve struktuře 
financování projektu figuruje pouze jedna jediná půjčka ve výši 200 milionů EUR, která je kryta zárukou EU.Rámeček 7
Typy zdrojů financování v mil. EUR % z celkového objemu 
financování
Obchodní dluh 3 038 39 %
Vnitrostátní granty 4 050 52 %
Kapitál 758 9 %
Financování celkem 7 846 100  %
Maximální záruka EU za obchodní dluh 200 2.5 %
45 Připomínky 
Je problém řešen v programovém období 2014–2020?
71 
V programovém období 2014–2020 nařízení o společných ustanoveních v sou -
vislosti s nástroji spravovanými způsobem sdíleného řízení výslovně neodkazuje 
na definici pákového efektu ve finančním nařízení EU. Pojem definovaný v čl. 37 
odst. 2 písm. c) nařízení o společných ustanoveních má však v podstatě tentýž vý -
znam: „[…] odhad dodatečných veřejných a soukromých zdrojů, které lze pomocí 
finančního nástroje potenciálně získat, a to až po úroveň konečného příjemce 
(očekávaný pákový efekt)“. Komise tedy i nadále považuje vnitrostátní spolufinan -
cování za výsledek pákového efektu financování OP ze strany EU. Nijak se nezmě -
nil ani způsob měření objemu mobilizovaných prostředků ze zdrojů v soukromém 
sektoru. Podle našeho názoru by Komise měla svou metodu výpočtu pákového 
efektu financování z veřejných prostředků EU a členských států prostřednictvím 
finančních nástrojů přehodnotit a vzít při tom v úvahu alternativní metodiku, kte -
rou v roce 2015 navrhla Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD).
72 
Zaznamenali jsme rovněž, že členské státy mají nyní povinnost uvádět u každého 
nástroje „očekávané pákové účinky“ (viz rámeček 8 ). Díky těmto informacím získá 
Komise údaje, na jejichž základě bude sledovat skutečný pákový efekt ve srovná -
ní s jeho cílovou mírou. Nebude-li však Komise používat pro výpočet pákového 
efektu jednotnou metodiku, pak lze pochybovat o tom, že tento způsob práce 
přinese smysluplné údaje, které budou použitelné pro srovnávání.
„Očekávané míry pákového efektu“ jednotlivých finančních nástrojů (programové 
období 2014–2020)
Součástí povinného předběžného posouzení finančních nástrojů musí být i odhad dodatečných veřejných 
a soukromých zdrojů, které lze pomocí finančního nástroje potenciálně získat, a to až po úroveň konečného 
příjemce. V dohodě o financování mezi řídicím orgánem a „fondem fondů“ (nebo v případě, že fond je řídi -
cím orgánem spravován přímo, strategickém dokumentu) musí být tento „očekávaný pákový efekt“ nástroje 
uveden.
Řídicí orgán má povinnost každoročně vydat přílohu k výroční zprávě o provádění, ve které informuje o čin -
nostech zahrnujících využití finančních nástrojů55.
55 Příloha I k prováděcímu nařízení Komise (EU) č. 821/2014 ze dne 28. července 2014, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení (EU) 
č. 1303/2013 Evropského parlamentu a Rady, pokud jde o podrobná ujednání pro převod a správu příspěvků z programu, podávání zpráv 
o finančních nástrojích, technické vlastnosti informačních a komunikačních opatření k operacím a systém pro zaznamenávání a uchovávání 
údajů (Úř. věst. L 223, 29.7.2014, s. 7) obsahuje řadu oddílů, které mají sloužit jako osnova pro tyto zprávy a které se týkají také informací o zdrojích 
financování finančních nástrojů.Rámeček 8
46 Připomínky 
Získávání soukromých investorů pro finanční nástroje 
spravované jak v rámci sdíleného, tak centralizovaného 
řízení se potýkalo s obtížemi
73 
Jedním z vytčených cílů finančních nástrojů je přilákat investory ze soukromé -
ho sektoru, kteří by svým financováním doplnili dostupné veřejné zdroje, tak 
aby veřejných investic mohlo ve stejném rozsahu využívat více projektů. Snažili 
jsme se proto zjistit, do jaké míry se nástrojům spravovaným formou sdíleného 
řízení i nástrojům řízeným centrálně dařilo prostřednictvím veřejných příspěvků, 
z nichž jsou financovány, skutečně mobilizovat dodatečné zdroje soukromého 
financování.
Specifické podmínky vztahující se na soukromé investory 
investující do finančních nástrojů nepřinesly v programovém 
období 2007–2013 úspěšné výsledky v podobě přilákání 
významnějšího objemu dodatečného financování
74 
Na základě našich rozhovorů i studia dokumentace se potvrdilo, že v progra -
movém období 2007–2013 se soukromý sektor zdráhal investovat do finančních 
nástrojů, protože tyto nástroje byly považovány za příliš přísně regulované (na -
příklad zvláštní předpisy EU a členských států, státní podpora, zadávání veřejných 
zakázek). Dlužno připomenout, že cíle obou stran se liší: zatímco cílem veřejného 
sektoru je realizovat určité politické a investiční cíle, soukromý sektor se musí 
orientovat na ziskové aktivity. Obě strany mohou mít také nedostatek znalostí. 
Veřejnému sektoru mohou chybět pokročilejší znalosti finanční problematiky, za -
tímco soukromý sektor nemusí být obeznámen s právními předpisy EU. Komise se 
domnívá, že jedním ze způsobů, jak přilákat soukromý kapitál, je nabízet soukro -
mým investorům preferenční zacházení anebo „prémie za riziko“. Ve svém šetření 
jsme se proto zaměřili na zvláštní podmínky nabízené investorům ze soukromého 
sektoru, abychom zjistili, zda veřejný a soukromý sektor sdílejí rizika přiměřeným 
způsobem.
47 Připomínky 
Komise nevydala dostatečné pokyny pro stanovení podmínek 
preferenčního zacházení v rámci nástrojů EFRR a ESF
75 
Právní předpisy vztahující se na nástroje EFRR a ESF v období 2007–2013 obsaho -
valy ustanovení o tom, že výnosy investic mohou být preferenčně přidělovány 
investorům činným podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství56. 
Preferenční zacházení může mít například podobu smluv, které partnerovi zajiš -
ťujícímu financování z veřejného sektoru nepřiznávají stejná práva na vyplácení 
výnosů jako partnerům ze soukromého sektoru, nebo podobu nerovného podílu 
partnerů ze soukromého a veřejného sektoru na zisku a ztrátě.
76 
Preferenční zacházení může být oprávněné tehdy, je-li třeba přilákat soukromé 
investice na selhávajících trzích, kdy soukromé financování může přispět k do -
sažení cílů veřejného zájmu. V případě, kdy oprávněné není, může preferenční 
zacházení vést k odčerpávání počátečního kapitálového vybavení finančního 
nástroje, a snížit tak objem financování ze starších zdrojů, které by bylo možné 
využít v příštím investičním cyklu poté, co bude daný finanční nástroj ukončen. 
Právní základy vztahující se na programové období 2007–2013 ani příslušné poky -
ny Komise však neobsahují žádnou zmínku o tom, jak mají být v dohodě o finan -
cování upraveny podmínky sdílení rizik nebo jak má být vhodnost preferenčního 
zacházení kontrolována.
Navzdory tomu, že Komise nesla vyšší rizika, byla výše soukromých 
příspěvků do kapitálu centrálně řízených nástrojů malá
77 
V případě centrálně řízených nástrojů obsahují právní předpisy, jimiž se tyto 
nástroje řídí a které schválily Evropský parlament a Rada, pouze obecné podmín -
ky týkající se sdílení rizik anebo preferenčního zacházení. Podrobné podmínky 
upravující příspěvek Komise na tyto nástroje (včetně podmínek upravujících pro -
centuálně vyjádřenou míru sdílení rizik) jsou stanoveny až později jako součást 
samostatné dohody, kterou nemusí schvalovat rozpočtový orgán (viz rámeček 9 ).56 Čl. 43 odst. 5 prováděcího 
nařízení.
48 Připomínky 
Sdílení rizik mezi Komisí a jejími partnery – případová studie „nástroje pro úvěrové 
záruky pro projekty transevropské dopravní sítě“ (LGTT) a iniciativy projektových 
dluhopisů (PBI)
Nástroj LGTT byl zřízen v roce 2008 společně Komisí a Evropskou investiční bankou (EIB) na základě doho -
dy o spolupráci, podle níž nese jedna i druhá strana 50% riziko nesplácení úvěru (očekávané i neočekávané 
ztráty).
Nástroj poskytuje záruku formou podmíněné úvěrové linky, jejíž prostředky může navrhovatel projektu čerpat 
v průběhu prvních pěti až sedmi let činnosti v situaci, kdy výnosy projektu nestačí ke splácení nadřízeného 
dluhu (tj. v případě, že skutečné výnosy projektu klesnou pod očekávanou úroveň).
V návaznosti na změnu právního základu začal být v roce 2013 uplatňován přístup založený na portfoliu 
prvních ztrát, který umožnil, aby Komise přebírala riziko ve výši 95 % ztrát v tranši portfolia nesoucí ztrátu jako 
první (PFLP).
V roce 2012, kdy došlo ke změně nařízení (ES) č. 680/2007, byla jako nový nástroj zavedena iniciativa projek -
tových dluhopisů (PBI). Iniciativa PBI poskytuje podporu úvěrů v podobě podřízeného nástroje, buď půjčky, 
nebo podmíněné facility, z něhož lze financovat nadřízené projektové dluhopisy vydané projektovou společ -
ností. Podmínky sdílení rizik mezi Komisí a EIB jsou stejné jako v případě nástroje LGTT, tzn., že Komise na sebe 
bere 95 % ztrát, zatímco EIB nese riziko zbývajících 5 %.
Tranše PFLP byla pro portfolio LGTT/PBI stanovena tak, že je nepravděpodobné, že skutečné ztráty velikost 
této tranše přesáhnou. Komise tak fakticky nese největší díl skutečného rizika.
Právní základ stanoví, že sdílení rizik bude upraveno „na základě první ztráty“, neobsahuje však žádná podrob -
nější ustanovení, která by stanovila, jakou má mít portfolio prvních ztrát podobu či jak velká může být expo -
zice vůči riziku, která z tohoto přístupu vyplývá. V jednom pracovním dokumentu útvarů Komise57 se uvádí, že 
procento první ztráty bude zpravidla stanoveno tak, aby bylo těsně nad historickým průměrem těchto ztrát. 
EIB však tuto maximální částku stanovila takovým způsobem, že očekávaná expozice vůči čistému riziku zůstá -
vá v mezích standardního rizika (méně než 2 % očekávaných ztrát), a nikoli na základě historických údajů.
57 SEK(2011)1237 v konečném znění ze dne 19. října 2011, „Pracovní dokument útvarů Komise – Posouzení dopadů k dokumentu ,sdělení Komise 
Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Pilotní fáze iniciativy dluhopisů na 
projekty strategie Evropa 2020‘„, s. 53.Rámeček 9
49 Připomínky 
Případová studie – sdílení rizik mezi Komisí a jejími partnery – Evropský fond pro 
energetickou účinnost (EEEF)
EEEF investuje do energetické účinnosti, projektů v oblasti obnovitelné energie a čisté městské dopravy. Ak -
cionáři tohoto fondu jsou Komise, EIB a dvě banky. Fond EEEF je organizován jako veřejná akciová společnost, 
jejíž akcie jsou rozděleny do tří tříd (A, B, C) v závislosti na převzatém riziku a právu na výnosy, přičemž třída 
A je nejvýhodnější a třída C nejméně výhodná.
Jediným držitelem akcií třídy C je Komise, která tak jako první nese ztráty a jako poslední může čerpat výnosy 
ze zisků. Její akcie budou vyplaceny k datu splatnosti. Vyplaceny mohou být za předpokladu, že fond bude 
disponovat dostatečnými peněžními prostředky.
Ztráty společnosti nese jako první Komise. Dokud je hodnota akcií třídy C kladná, nemají tyto ztráty vliv na 
hodnotu akcií tříd A a B. Akciím tříd A a B se ztráty se začnou připisovat na vrub teprve poté, co hodnota akcií 
třídy C klesne na nulu. Budoucí příjmy a zisky nepovedou nutně ke zpětnému zvyšování hodnoty akcií třídy C, 
protože budou použity nejprve na cílové dividendy akcií tříd A a B.
Akcie třídy C navíc nelze vyplatit dříve než obě ostatní třídy.Rámeček 1078 
V případě některých centrálně řízených finančních nástrojů jsme zjistili, že na 
Komisi byla přenesena téměř všechna skutečná rizika (viz rámeček 10 ). Jak ale 
z naší analýzy vyplývá, i přesto, že Komise na sebe v tomto typu nástrojů bere 
větší rizika než její partneři, žádný významnější příspěvek ze soukromého sektoru 
na tyto nástroje se neobjevil.
V některých případech byla za účelem zvýšení atraktivity 
finančních nástrojů pro investory ze soukromého sektoru použita 
daňová rozhodnutí
79 
Daňové rozhodnutí je písemné rozhodnutí vnitrostátního správce daně, které 
upravuje způsob, jakým se v rámci platných daňových předpisů dotčeného člen -
ského státu přistupuje k určitému konkrétnímu aspektu činnosti určitého sub -
jektu. Tohoto postupu lze v některých členských státech EU využívat k vytvoření 
jistoty ohledně způsobu zdanění určitých činností. Fyzické osoby nebo podniky 
povinné k dani zpravidla předloží svůj výklad toho, jakým způsobem se na ně či 
na určitou transakci nebo činnost daňové předpisy vztahují, a správce daně na 
to odpoví kladným nebo záporným rozhodnutím. Daňové dohody tohoto druhu 
jsou obvyklou praxí i v odvětví fondů. Daňová rozhodnutí mohou být sice zcela 
legitimní a využívá se jich v řadě jurisdikcí, bývají však také využívány k usnadně -
ní agresivního daňového plánování.
50 Připomínky 
80 
Již v roce 2012 vydala Komise pro členské státy doporučení týkající se agresivního 
daňové plánování58. V podstatě v něm členské státy vybízí, aby své vnitrostátní 
právní předpisy upravily tak, aby se překonal problém „[…] uměle vytvořených 
opatření“ a aby se „[…] tato opatření pro daňové účely [řešila] podle jejich eko -
nomické podstaty“. Na toto doporučení pak navázala řadou konkrétních opatření 
v tomto směru:
 ο Od roku 2014 zahájila Komise již několik šetření, ve kterých zkoumala rozhod -
nutí správce daně členských států, která se týkala daně z příjmu právnických 
osob a povinnosti podniků k této dani, a jejich soulad s unijními pravidly 
státní podpory59.
 ο V březnu 2015 představila Komise soubor opatření k posílení daňové trans -
parentnosti a zavedení automatické výměny informací mezi členskými státy 
o jejich daňových rozhodnutích60.
 ο V červnu 2015 přijala Komise akční plán pro spravedlivý a efektivní systém 
daně z příjmů právnických osob v EU61. Předmětem tohoto dokumentu jsou 
kromě mnoha dalších daňových otázek také opatření pro boj proti vyhýbání 
se daňovým povinnostem a agresivnímu daňovému plánování.
81 
Zjistili jsme nicméně, že daňová rozhodnutí byla vydána i v případě některých 
finančních nástrojů (viz rámeček 1 1 ).
Případová studie: daňová rozhodnutí vztahující se na finanční nástroje spravované 
formou centralizovaného řízení – fond Marguerite
V roce 2013 bylo fondu Marguerite umožněno v Lucembursku uzavřít předběžnou daňovou dohodu (obvykle 
označovanou jako „daňové rozhodnutí“), jakož i dohodu o cenovém zvýhodnění pro společnost Marguerite 
Holdings a její lucemburské dceřiné společnosti. Tato druhá dohoda, kterou spolu uzavřeli daňový poplatník 
a správce daně, stanoví metodu tvorby cen, kterou bude daňový poplatník uplatňovat při transakcích týkají -
cích se jeho společnosti.
Specifická struktura, kterou využívá fond Marguerite, vede k situaci, kdy je daň vybíraná srážkou z dividend 
vyplácených holdingovými společnostmi tomuto fondu snižována transformací plateb dividend na platby 
úroků pomocí hybridních nástrojů mezi lucemburskými subjekty62. Této struktury mohou některé společnosti 
využívat také k tomu, aby se vyhýbaly některým dalším daním, jako jsou například daně vybírané srážkou v ze -
mích, kde tyto společnosti působí, nebo daně z kapitálových výnosů v okamžiku odprodeje.
62 Hybridní nástroje jsou nástroje, které lze pro daňové účely posuzovat rozdílně v rámci jurisdikcí nebo mezi nimi, například jako dluh v jedné zemi 
a jako kapitál v jiné (viz OECD, Hybrid Mismatch Arrangements - Tax Policy and Compliance Issues  (Hybridní opatření využívající nesouladu mezi 
daňovými systémy – daňová politika a otázky dodržování předpisů), březen 2012, s. 7).Rámeček 1158 Doporučení Komise ze dne 
6. prosince 2012 o agresivním 
daňovém plánování, 
C(2012) 8806.
59 Viz například IP/14/663 – 
tisková zpráva ze dne 
11. června 2014.
60 COM(2015) 135 final ze dne 
18. března 2015, „Návrh 
směrnice Rady, kterou se mění 
směrnice 2011/16/EU, pokud 
jde o povinnou automatickou 
výměnu informací v oblasti 
daní“.
61 COM(2015) 302 final ze dne 
17. června 2015, „Spravedlivý 
a efektivní systém daně 
z příjmů právnických osob 
v Evropské unii: pět klíčových 
oblastí, kde je třeba jednat“.
51 Připomínky 
82 
Je třeba také poznamenat, že některé nástroje EFRR a ESF využívaly v období 
2007–2013 ve své organizační struktuře subjekty SICAV63 nebo SICAR64. V přípa -
dě těchto struktur jsou daňová rozhodnutí běžnou praxí. Členské státy nicméně 
Komisi o tom, zda jejich nástroje využívaly nebo budou využívat předběžných 
daňových dohod, neinformují.
Soukromé příspěvky na kapitálové vybavení finančních nástrojů 
EFRR a ESF tvoří zhruba 2 % celkového objemu prostředků
83 
V předchozích zprávách jsme konstatovali, že míra pákového efektu ve vztahu 
k soukromému sektoru byla v programovém období 2007–2013 omezená65. Podle 
nejnovějších údajů, které členské státy poskytly Komisi, se podařilo přilákat 
soukromé financování a začlenit tyto prostředky do struktury svého vlastního 
financování jako část příspěvku z OP pouze 154 z 1 025 finančních nástrojů EFRR 
a ESF v 11 členských státech.
84 
V případech, kdy jsou prostředky ze soukromých zdrojů poskytovány prostřed -
nictvím operačních programů vykazovaných členskými státy, existuje také riziko 
dvojího započítávání, protože je možné, že soukromé financování vykázané na 
úrovni zvláštních fondů představuje pouhý převod prostředků provedený podí -
lovým fondem. Zaměří-li se analýza výlučně na podílové fondy a eliminuje tak 
riziko dvojího započítávání, pak soukromé příspěvky získalo jen devět ze 73 exis -
tujících podílových fondů ve čtyřech z 18 členských států, kde takové fondy exis -
tují. Podíl soukromého financování na kapitálovém vybavení daného nástroje se 
u těchto devíti podílových fondů pohybuje v rozmezí od 5 % do 50 %. Prostřed -
nictvím operačních programů se do podílových fondů podařilo získat celkem 
325 milionů EUR soukromého kapitálu. Zároveň je třeba poznamenat, že bez 
ohledu na poskytnuté informace se na kapitálové investice do malých a středních 
podniků vztahuje zákonná povinnost vyplývající z pravidel státní podpory, že 
minimální podíl soukromého spolufinancování musí být podle regionu buď 30 %, 
nebo 50 %66.
85 
Navíc na základě informací, které dobrovolně poskytlo 11 členských států, 
prostředky vyplacené na podporu finančních nástrojů nad rámec prostředků 
z operačních programů (soukromé nebo veřejné) činí 342 miliony EUR67. Členské 
státy nicméně nejsou povinny takové informace poskytovat a údaje vykazované 
dobrovolně Komise také neověřuje.63 SICAV je druh otevřeného 
investičního fondu 
s pohyblivou hodnotou 
základního kapitálu, která se 
mění podle počtu investorů 
a hodnoty jeho souvisejících 
investic. Akcie fondu se 
nakupují a prodávají na 
základě poslední známé čisté 
hodnoty majetku.
64 SICAR je struktura navržená 
pro potřeby investic 
soukromého a rizikového 
kapitálu, na niž se nevztahují 
žádná pravidla pro 
diverzifikaci kapitálu ani 
omezení týkající se 
poskytování úvěrů nebo 
pákového efektu.
65 Viz zvláštní zprávy č. 2/2012 
(body 105–115 a 124), č. 8/2015 
(body 34–35) a č. 5/2015 (body 
66–67 a rámeček 7).
66 Pokyny Společenství pro státní 
podporu investic rizikového 
kapitálu do malých a středních 
podniků, bod 4.3.4 (Úř. věst. 
C 194, 18.8.2006, s. 2).
67 Evropská komise, „Shrnutí 
údajů o pokroku ve 
financování a provádění 
nástrojů finančního 
inženýrství vykázaných 
řídicími orgány v souladu 
s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení 
(ES) č. 1083/2006, programové 
období 2007–2013, stav 
k 31. prosinci 2014“, s. 25.
52 Připomínky 
86 
Upozorňujeme rovněž na skutečnost, že právní předpisy vztahující se na progra -
mové období 2007–2013 neobsahují ustanovení o tom, že v dohodách o finan -
cování, které spolu uzavírají řídicí orgány a správci fondů, by měla být u doda -
tečných soukromých příspěvků uvedena očekávaná míra pákového efektu. Výše 
odměn navíc obvykle nesouvisela s tím, jestli byli správci fondů při získávání 
soukromých investorů úspěšní (viz bod 136)68. K získávání soukromých investorů 
měli proto správci fondů jen malou motivaci.
87 
Získávání investic ze soukromého sektoru ve formě příspěvků se v případě cen -
trálně řízených nástrojů, především nástrojů kapitálových, ukázalo jako obtížný 
problém, jak názorně dokládají případové studie uvedené v  rámečku 12 .68 Čl. 43 odst. 4 prováděcího 
nařízení.
Případová studie – obtíže se získáváním investorů ze soukromého sektoru 
k investování do kapitálových nástrojů financovaných z veřejných prostředků – 
fond Marguerite a EEEF
V následující části jsou uvedeny příklady omezeného rozsahu soukromého spolufinancování u dvou centrálně 
řízených nástrojů69:
 οfond Marguerite má kromě Komise osm sponzorů, jimiž jsou ve všech případech banky podléhající veřejné 
kontrole. Tito sponzoři poskytli prostředky v celkové výši 710 milionů EUR. Získat peníze od soukromých 
investorů, které by umožnily dosáhnout celkové cílové částky 1,5 miliardy EUR na závazcích, se zatím 
nepodařilo70.
 οEEEF se také spoléhal hlavně na veřejné zdroje. Jeho největším přispěvatelem je doposud Komise (125 mili -
onů EUR z celkového objemu poskytnutých prostředků ve výši 265 milionů EUR). Jediný soukromý přispě -
vatel – Deutsche Bank – přispěl na tento nástroj pouze v omezené míře (5 milionů EUR). Celkový objem 
poskytnutých prostředků dosahuje v této fázi méně než poloviny cílové částky (700 milionů EUR).
69 SWD(2015) 206 final.
70 Rozhodnutí Komise ze dne 25. února 2010 o účasti Evropské unie v Evropském fondu 2020 pro energii, změnu klimatu a infrastrukturu (fond 
Marguerite), C(2010) 941.Rámeček 12
53 Připomínky 
Je problém řešen v programovém období 2014–2020?
88 
V případě nástrojů spravovaných formou sdíleného řízení umožňují ustanovení 
obsažená v právních předpisech vztahujících se na programové období 2014–
2020 i nadále preferenční zacházení, zároveň však požadují náležité sdílení rizik 
mezi partnery z veřejného a soukromého sektoru (viz rámeček 13 ).
Ustanovení vztahující se na preferenční zacházení a sdílení rizik (programové 
období 2014–2020)
Článek 44 nařízení o společných ustanoveních vyžaduje „[…] [přiměřené sdílení] rizika a zisku“ mezi veřejnými 
a soukromými investory a nařízení Komise v přenesené pravomoci stanoví, že preferenční „odměňování [musí 
být] přiměřené rizikům, která tito investoři přijímají, a omezené na minimum nutné k přilákání takových in -
vestorů“71. Zejména do svého předběžného posouzení musejí členské státy zahrnout „[…] posouzení potřeby 
a míry preferenčního odměňování s cílem přilákat doplňkové prostředky od soukromých investorů nebo popis 
mechanismů, které budou použity ke zjištění potřeby a rozsahu takového preferenčního odměňování […]“72.
Toto preferenční odměňování může být financováno z prostředků splácených zpět do fondu příslušného 
nástroje nebo ze zisků či jiných výnosů či příjmů, které lze přičítat podpoře z prostředků EU. Koncepce prefe -
renčního zacházení se vztahuje rovněž na veřejné investory vyvíjející činnost podle zásady investora v pod -
mínkách tržního hospodářství73.
Poukazujeme rovněž na to, že jedná-li se o nástroje spadající do působnosti obecného nařízení o blokových 
výjimkách, pak „v případě asymetrického sdílení ztrát mezi veřejnými a soukromými investory musí být první 
ztráta převzatá veřejným investorem omezena na nejvýše 25 % celkové investice“74.
V opačném případě musí být preferenční zacházení v souladu s podmínkami na trhu nebo projít procesem 
oznámení státní podpory.
71 Čl. 6 odst. 1 písm. d) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014.
72 Čl. 37 odst. 2 nařízení o společných ustanoveních.
73 Čl. 44 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních.
74 Čl. 21 odst. 13 písm. c) nařízení Komise (EU) č. 651/2014.Rámeček 13
54 Připomínky 
89 
Povinnost, aby členské státy prováděly posouzení potřeby preferenčního zachá -
zení a režimu sdílení rizik a podmínky tohoto režimu zdůvodňovaly, lze považo -
vat za jednoznačný pokrok na cestě k efektivnějšímu řízení finančních nástrojů. 
Na základě rozhovorů se však domníváme, že Komise by měla členským státům 
poskytnout pokyny, ve kterých ukáže, jak lze preferenčního zacházení nejlépe 
využívat k získávání soukromého kapitálu, aniž by veřejní poskytovatelé prostřed -
ků na kapitálové vybavení fondů museli nést nadměrné riziko.
90 
Možný rozsah sdílení rizik mezi Komisí a jejími partnery se stal předmětem 
právní úpravy i v případě některých centrálně řízených nástrojů. Nařízení v tomto 
ohledu stanoví, že „model sdílení rizika se [musí odrazit] v odpovídajícím sdílení 
mezi Unií a pověřeným subjektem“, přičemž „[…] maximální riziko kryté z roz -
počtu Unie [nesmí přesáhnout] 50 % rizika cílového dluhového portfolia v rámci 
dluhového nástroje“75. Zbývá tedy sledovat, zda tato upravená ustanovení budou 
stačit k přilákání většího množství příspěvků ze soukromého sektoru, než tomu 
bylo v programovém období 2007–2013. Jak jsme již uvedli v jedné z předchozích 
zpráv, domníváme se, že hlavní aspekty režimu sdílení rizik mezi Komisí a jejími 
partnery (například EIB) by měly být definovány ve zvláštních právních předpi -
sech pro jednotlivé centrálně řízené nástroje76.
91 
A konečně co se týče daňových rozhodnutí, situace se oproti programovému ob -
dobí 2007–2013 nezměnila. Domníváme se, že budou-li v programovém období 
2014–2020 v případě finančních nástrojů spravovaných v rámci sdíleného nebo 
centralizovaného řízení i nadále používány předběžné daňové dohody, může 
s tím být spojeno riziko poškození dobré pověsti, protože mohou být chápány 
jako jednání namířené proti vlastním doporučením a opatřením Komise týkajícím 
se daňových režimů.75 Příloha I nařízení CEF, část III, 
oddíl 6.
76 Viz zvláštní zpráva č. 2/2013, 
doporučení 7.
55 Připomínky 
Poskytovaly finanční nástroje revolvingovou finanční 
podporu?
92 
Jedním z hlavních důvodů využívání veřejných prostředků prostřednictvím 
finančních nástrojů je skutečnost, že peníze v nich mohou být využity několikrát: 
mohou se v nich „otáčet“. Příkladem mohou být peníze vyplacené na poskytnutí 
půjčky, které v případě, že je půjčka po třech letech splacena, lze opět použít 
na poskytnutí nové půjčky. Ve svém šetření jsme se proto zabývali otázkou, zda 
tohoto revolvingového efektu bylo skutečně využíváno. To, do jaké míry mohou 
být prostředky reálně využívány revolvingovým způsobem, závisí na typu finanč -
ní podpory, ale také na investičním období jednotlivých nástrojů. Analyzovali 
jsme tedy, zda investiční období určitého nástroje odpovídají obvyklé tržní praxi, 
a jaké faktory u jednotlivých nástrojů přispěly ke zkracování skutečného trvání 
jejich investičního období.
U některých finančních nástrojů EFRR a ESF skutečnou dobu 
trvání investičního období výrazně zkrátily prodlevy, které 
vznikly během jejich provádění
93 
Na začátku programového období 2007–2013 měly veřejné orgány ve větši -
ně členských států se strukturováním a spravováním revolvingových nástrojů 
v partnerství s finančními zprostředkovateli jen omezené zkušenosti. Na základě 
auditů, které jsme provedli, jsme konstatovali, že příčinou zpoždění bylo větši -
nou časově náročné vnitřní strukturování finančních nástrojů, zdlouhavá jednání 
s finančními zprostředkovateli na různých úrovních (často kvůli jednání o výši 
nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn), složitost pravidel pro zadávání 
veřejných zakázek, nejistota v otázce souladu s pravidly státní podpory a obtíže 
spojené se získáváním příspěvků ze soukromého sektoru.
94 
Jednotlivé orgány, které v této oblasti působily, se v mnoha případech učily velmi 
rychle, a nějakou dobu také trvalo, než se podařilo sladit zájmy a názory počet -
ných zúčastněných stran a dosáhnout tak shody ohledně investičních strategií 
daného nástroje. Na některé z těchto problémů poukazovaly i jiné studie77. Z na -
šich auditů, které jsme provedli v průběhu posledních let, vychází také najevo, 
že kdyby Komise vydávala více pokynů a s větším časovým předstihem, bylo by 
možné těmto problémům přinejmenším zčásti předcházet.77 Evropský parlament, Generální 
ředitelství pro vnitřní politiku, 
Financial Instruments under 
Cohesion policy 2007-13: How 
have Member States and 
Selected Financial Institutions 
Respected and Preserved EU 
Financial Interests?  (Finanční 
nástroje v rámci politiky 
soudržnosti v období 
2007– 2013: Jak členské státy 
a vybrané finanční instituce 
respektovaly a chránily 
finanční zájmy EU?), s. 16; 
Komise a EIB, Financial 
Instruments: A Stock-taking 
Exercise in Preparation for the 
2014–2020 Programme period  
(Finanční nástroje: bilancování 
v rámci příprav na programové 
období 2014–2020), studie 
vypracovaná Mazars/Ecorys/
EPRC, s. 62.
56 Připomínky 
95 
Zjevných důsledkem těchto obtíží je nízká míra vyplácení plateb v mnoha člen -
ských státech a z toho vyplývající omezená revolvingová kapacita finančních 
nástrojů. V některých případech dosahovalo zpoždění v provádění i několika let, 
což výrazně zkrátilo dobu, během níž mohly být kapitálové prostředky dotčené -
ho finančního nástroje vypláceny konečným příjemcům (viz rámeček 14 ).
Případová studie – zpoždění při zřizování podílového fondu JEREMIE na Slovensku
Memorandum o porozumění mezi EIF a slovenskou vládou bylo v souvislosti s celostátním podílovým fondem 
JEREMIE podepsáno v roce 2006, tj. ještě před zahájením programového období 2007–2013. Poté, co byla pro 
potřeby fondu provedena analýza potřeb trhu („analýza mezer“), byla v roce 2008 podepsána rámcová doho -
da a v roce 2009 dohoda o financování mezi různými ministerstvy a EIF.
Další rok pak trvalo, než byly podepsány obě konečné dohody (dohoda o podílovém fondu a dohoda podí -
lových vlastníků), které jsou rovněž zákonnými podmínkami pro zahájení skutečné činnosti fondu. K vlastní 
kapitalizaci tohoto podílového fondu došlo až v roce 2011. Trvalo tedy celkem pět let (2006–2011), než podílo -
vý fond JEREMIE začal fungovat.
Výzvy k vyjádření zájmu za účelem získání finančních zprostředkovatelů byly vyhlášeny v letech 2011, 2012 
a 2013. Dohody s finančními zprostředkovateli se podařilo uzavřít teprve v roce 2013 (v případě záručního 
nástroje) a v roce 2014 (v případě nástroje půjček a kapitálového nástroje), tedy za další dva až tři roky. Teprve 
poté začala být vyplácena finanční podpora konečným příjemcům.
Míra vyplácení plateb na konci roku 2014 činila 12 % na úrovni podílového fondu, a pokud jde o vyplácení 
konečným příjemcům z dílčích fondů, byla dokonce ještě nižší.Rámeček 14
57 Připomínky 
Revolvingový účinek finančních nástrojů EFRR a ESF 
během provádění byl omezený a po uzávěrce programů 
uskutečňovaných v období 2007–2013 nejistý
Své prostředky využila do konce roku 2014 více než jednou méně 
než třetina všech finančních nástrojů EFRR a ESF
96 
Z naší analýzy vyplývá, že úhrnem vzato se do 31. prosince 2014 podařilo vypla -
tit veškeré prostředky konečným příjemcům 316 nástrojům EFRR a ESF (vesměs 
zvláštních fondů) v 19 členských státech. Ale i v případě těchto nástrojů se revol -
vingový efekt dostavil až v závěrečných fázích programového období. Následkem 
toho se do konce prodlouženého období způsobilosti (tj. do března 2017) podaří 
využít více než jednou pouze omezenou část počátečního kapitálového vybave -
ní. V žádném z 25 členských států, ve kterých byly finanční nástroje prováděny, 
navíc souhrnná míra vyplácení plateb nedosáhla 100 % (viz tabulka 4 ).
Časová omezení způsobila zvláštní problémy v případě kapitálových 
nástrojů
97 
Z naší analýzy rovněž vyplývá, že mimořádné problémy s docílením revolvin -
gového efektu měly kapitálové nástroje. Průměrná doba držení kapitálových 
investic (tj. čas ohraničený nabytím a prodejem akcií) byla v Evropě v roce 2014 
přibližně šest let78. Většina kapitálových nástrojů EFRR a ESF však fungovala 
nejdéle osm let (2009–2017). I kdyby svou činnost zahájily například na začátku 
roku 2009 a ukončily ji na konci roku 2014, zbyly by do uzávěrky OP na nové kolo 
kapitálových investic méně než tři roky. Vzhledem k tomu, kolik let trvalo zřízení 
takového nástroje, je nepravděpodobné, že by příspěvky OP na kapitálové ná -
stroje mohly být v rámci programového období znovu použity.
98 
Kapitálové nástroje, které jsou řízeny centrálně, mají naopak mnohem delší dobu 
trvání, a lépe tak odrážejí povahu kapitálových nástrojů79 (například fond Margu -
erite má dvacetiletou lhůtu s možností prodloužení o dva roky).78 Preqin, Private Equity Spotlight , 
květen 2015, s. 8.
79 SWD(2015) 206 final, s. 151 
a 159.
58 Připomínky 
Vysoká míra volnosti při zvažování opětovného využívání 
prostředků z finančních nástrojů EFRR a ESF může vést k tomu, že 
revolvingový efekt po uzávěrce operačních programů zmizí
99 
Právní rámec pro finanční nástroje spravované formou sdíleného řízení v období 
2007–2013 stanoví, že veškeré prostředky, které byly do uzávěrky použity ales -
poň jednou, si členské státy mohou ponechat, musejí však být znovu použity ve 
prospěch cílové skupiny80. Z pokynů Komise k finančním nástrojům81 a k uzavírání 
operačních programů na období 2007–201382 vyplývá, že zdroje nástrojů EFRR 
a ESF by se měly opět investovat bez časového omezení.
100  
Domníváme se nicméně, že obecné nařízení na období 2007–2013 nelze ve vzta -
hu k opětovnému investování bez časového omezení tímto způsobem vykládat83. 
Jeho ustanovení například rovněž dovolují, aby byl kapitál daného nástroje sní -
žen a prostředky finančních nástrojů využity formou grantů. Z právního hlediska 
je navíc každá činnost prováděná po uzávěrce programů, není-li vázána na rozpo -
čet EU, výlučnou odpovědností příslušného členského státu a přestává podléhat 
dohledu Komise, nestanoví-li právní základ jinak.
Je problém řešen v programovém období 2014–2020?
101  
Pro programové období 2014–2020 bylo v článcích 44 a 45 nařízení o společných 
ustanoveních objasněno několik sporných otázek týkajících se opětovného využí -
vání prostředků nástrojů ESI fondů po skončení období způsobilosti v roce 2023.
102  
Právní předpisy platné pro programové období 2014–2020 kromě toho výslovně 
uznávají revolvingový charakter finančních nástrojů po skončení období způso -
bilosti, protože obsahují ustanovení týkající se opětovného využívání prostředků 
vrácených zpět po dobu nejméně osmi let po skončení období způsobilosti84. 
Nařízení o společných ustanoveních tímto ustanovením vymezuje minimální 
období, během něhož jsou prostředky přidělené na finanční nástroje účelově 
vázány, neuvádí však nic bližšího o tom, jak při tom postupovat. Podle našeho 
názoru by Komise tento bod měla objasnit.80 Čl. 78 odst. 7 obecného 
nařízení.
81 Evropská komise, Revised 
Guidance Note on Financial 
Engineering Instruments under 
Article 44 of Council Regulation 
(EC) No 1083/2006  (Revidovaný 
pokyn k nástrojům finančního 
inženýrství podle článku 44 
nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006), COCOF 
(10-0014-05), 10. února 2012, 
bod 5.2.5.
82 C(2015) 2771 ze dne 
30. dubna 2015, „Příloha 
rozhodnutí Komise, kterým se 
mění rozhodnutí C(2013) 1573 
o schválení pokynů k uzavření 
operačních programů 
určených k čerpání pomoci 
z Evropského fondu pro 
regionální rozvoj, Evropského 
sociálního fondu a Fondu 
soudržnosti (2007–2013)“, s. 7.
83 Článek 108 obecného nařízení 
ve spojení s čl. 152 odst. 1 
a článkem 153 nařízení 
o společných ustanoveních.
84 Článek 45 nařízení 
o společných ustanoveních.
59 Připomínky 
103  
Rozhodujícím faktorem, který zamezí opakování chyb z minulosti, je standardiza -
ce: pokud by řídicí orgány měly možnost navrhovat finanční nástroje v souladu se 
standardními podmínkami stanovenými Komisí, proces zřizování těchto nástrojů 
by se tím výrazně zjednodušil a usnadnil.
104  
Právní základ vztahující se na programové období 2014–2020 rovněž umožňuje, 
aby finanční nástroje byly používány i v dalším programovém období, aniž by 
bylo nutno ukončit jejich činnost a nahradit je novými85. To by mohlo ušetřit čas 
i peníze, protože finanční nástroje budou na začátku programového období při -
praveny a plně funkční a kapitálové vybavení příslušného nástroje by bylo možné 
v souladu s předběžným posouzením potřeb zvýšit. V případech, kdy byl správce 
fondu vybrán na základě otevřeného výběrového řízení, může být ovšem časová 
úspora omezená, protože bude nutné vypsat nové otevřené výběrové řízení, ve 
kterém bude vybrán nový správce fondu. Soudě z odpovědí na náš průzkum (viz 
rámeček 15 ) by správci fondů velmi uvítali, kdyby Komise vydala doplňující poky -
ny k převádění nástrojů do období 2014–2020.85 Čl. 38 odst. 3 písm. b) nařízení 
o společných ustanoveních.
Odpovědi účastníků průzkumu: sporné otázky, na které by měly odpovědět 
doplňující pokyny Komise (programové období 2014–2020)
Otázka Míra návratnosti1
Převedení nástrojů zřízených v předchozím programovém období do nového období 
(2014–2020)27 %
Výstupní strategie a pravidla pro zrušení fondu 21 %
Pravidla, která mají být uplatňována v souvislosti s výběrem správců fondů 18 %
Opětovné využívání prostředků vložených zpět do finančního nástroje po skončení období 
způsobilosti17 %
Zřizování nástrojů na úrovni EU 9 %
Jiné 8 %
1 Dotazník rozeslaný správcům či řídicím orgánům 50 největších finančních nástrojů EFRR s 80% návratností odpovědí.
Zdroj: EÚD.Rámeček 15
60 Připomínky 
105  
Dodejme ještě, že během programového období 2007–2013 začala Komise 
organizovat řadu různých prezentací a seminářů zaměřených na šíření „osvědče -
ných postupů“ a školení úředníků členských států. V lednu 2015, rok po zahájení 
programového období 2014–2020, Komise spustila rovněž provoz platformy 
technického poradenství ( www.fi-compass.eu ), jejímž účelem je šířit odborné 
znalosti ohledně požadavků, které v oblasti finančních nástrojů stanoví právní 
předpisy EU.
Osvědčily se finanční nástroje jako nákladově 
efektivní metoda plnění rozpočtu EU?
106  
Finanční nástroje řídí na rozdíl od tradičních grantů správci fondů (a nikoli or -
gány veřejné správy). Správci fondů jsou zpravidla finanční zprostředkovatelé, 
například soukromé nebo státní banky. Řízení finančních nástrojů se spojeno 
s určitými náklady a správci fondů mají nárok pobírat za své služby odměnu. 
Výše nákladů na řízení (které se proplácejí na základě předložených výdajových 
dokladů) a výše odměn (dohodnutá cena nebo náhrada za poskytnuté služby) 
správce fondu se zpravidla stanoví ve smlouvě o financování pro každý finanční 
nástroj zvlášť. Odměňování by mělo zahrnovat náklady na administraci finanční -
ho nástroje (včetně výdajů na styky s investory, právní výlohy a výdaje na audito -
ry) a v případě správců fondů ze soukromého sektoru by mělo umožňovat určité 
ziskové rozpětí. Odměny by se měly lišit podle finančních produktů (tj. záruk, 
půjček nebo kapitálu) a jejich výše by měla odpovídat objektivním kritériím 
(například velký počet drobných půjček je obvykle spojen s vyššími administrativ -
ními náklady než malý počet velkých půjček).
107  
Na základě nejnovějších údajů poskytnutých členskými státy Komisi jsme pro -
vedli analýzu výše skutečných nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn 
u nástrojů spravovaných v programovém období 2007–2013 v rámci sdíleného 
i centralizovaného řízení a zkoumali jsme, zda mají dostatečnou vazbu na vý -
konnost správce fondu. S ohledem na programové období 2014–2020 jsme pak 
také posuzovali, zda se vyšší podíl financování přiděleného na finanční nástroje 
(a tedy prostředků, které zpravidla nespravují celostátní nebo regionální orgá -
ny veřejné správy) odrazil v úrovni technické pomoci, která je členským státům 
vyplácena jako podpora na provádění ESI fondů.
61 Připomínky 
Úroveň nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn byla 
ve srovnání se skutečnou mírou vyplácení plateb konečným 
příjemcům vysoká
Kumulativní náklady na řízení asi u 2 % nástrojů převyšovaly 
skutečný objem prostředků vyplacených konečným příjemcům
108  
V případě některých nástrojů byly dokonce náklady na řízení a s ním související 
odměny vyšší než částky skutečně vyplacené konečným příjemcům. Naše analýza 
1 025 finančních nástrojů EFRR a ESF odhalila 23 takových případů (2,2 %) v osmi 
členských státech (Bulharsko, Česká republika, Německo, Španělsko, Francie, 
Itálie, Polsko, Spojené království). Zatímco na náklady na řízení a s ním souvise -
jící odměny bylo u těchto nástrojů účtováno celkem 28 milionů EUR, konečným 
příjemcům byly vyplaceny 4 miliony EUR. Současně existují také nástroje, kde se 
finančním zprostředkovatelům neproplácejí žádné náklady na řízení či odměny 
(viz rámeček 16 ).
Případová studie – správci fondů zajišťující správu finančních nástrojů bezplatně – 
„Podnikatelský fond“ v Řecku a podílový fond JEREMIE v Maďarsku
a) Podnikatelský fond v Řecku
Podnikatelský fond v Řecku neproplácí bankám, které jednají jako finanční zprostředkovatelé, žádné náklady 
na řízení ani žádné odměny. Fond a banky místo toho spolufinancují půjčky poskytované konečným příjem -
cům. Zároveň s tím sdílejí také riziko nesplácení půjček. Hlavním důvodem bank, který je vede k tomu, aby se 
podílely na správě tohoto nástroje, je sdílení rizik. Na správě nástroje se proto podílejí zdarma, aniž si účtují 
jakékoli náklady na řízení a odměny.
b) Fond JEREMIE v Maďarsku
Ani fond JEREMIE v Maďarsku neplatí za nástroje půjček žádné náklady na řízení ani odměny finančním zpro -
středkovatelům. Náhradou za to jsou finančním zprostředkovatelům poskytovány půjčky s úrokovou saz -
bou, která je ve srovnání s trhem velmi nízká. Velmi nízká úroková sazba nepředstavuje odměnu pro správce 
fondu, protože je vyvažována vyšším rizikem, které na sebe ve srovnání s fondem financovaným z EU finanční 
zprostředkovatelé berou. V případě nesplácení půjček nesou finanční zprostředkovatelé zpravidla největší díl 
ztráty.Rámeček 16
62 Připomínky 
Kumulativní náklady na řízení a s ním související odměny činí až 
75 % finanční podpory vyplácené konečným příjemcům
109  
Provedli jsme rovněž vlastní analýzu údajů Komise, kdy jsme srovnávali náklady 
na řízení a s ním související odměny s částkami, které byly skutečně vyplaceny 
konečným příjemcům. Naše výsledky vztahující se k úrovni členských států jsou 
uvedeny v  tabulce 6 .
110  
V případě 274 z 1 025 nástrojů EFRR a ESF v deseti z 25 členských států (Švédsko, 
Rakousko, Lotyšsko, Malta, Finsko, Litva, Rumunsko, Řecko, Maďarsko, Kypr) jsme 
zjistili, že údaje o nákladech na řízení a s ním souvisejících odměnách vykázané 
Komisi byly u všech finančních nástrojů úplné. V případě šesti dalších členských 
států (Polsko, Portugalsko, Německo, Slovensko, Bulharsko a Spojené království) 
byly takovéto informace poskytnuty u 392 finančních nástrojů představujících 
84 % až 98 % celkového kapitálového vybavení finančních nástrojů. V případě 
všech ostatních členských států byly vykázány hodnověrné informace o nákla -
dech na řízení a s ním souvisejících odměnách u nástrojů představujících dvě tře -
tiny celkového kapitálového vybavení nebo méně86. Pro určitý počet finančních 
nástrojů buď nebyly vykázány vůbec žádné údaje, nebo vykázané údaje nebyly 
hodnověrné (byly například vykázány náklady na řízení a s ním související odmě -
ny, které byly desetkrát vyšší než skutečně vyplacený objem prostředků). V někte -
rých případech byly navíc vykázány nulové náklady na řízení a s ním související 
odměny, což mohlo odpovídat skutečnosti, ale je rovněž možné, že příslušné 
údaje nebyly poskytnuty. Tyto údaje byly z naší další analýzy vypuštěny.86 Slovinsko (66 %), Španělsko 
(63 %), Francie (37 %), Itálie (28 
%), Dánsko (18 %), Česká 
republika (16 %), Nizozemsko 
(10 %), Belgie (1 %) a Estonsko 
(0 %).
63 Připomínky 
Analýza kumulativních nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn u finančních 
nástrojů EFRR a ESF podle členského státu; stav ke dni 31. prosince 2014
Členský státCelková výše 
vykázaných ná -
kladů na řízení  
(v mil. EUR)Počet nástrojů 
(včetně dílčích 
fondů)Náklady na řízení a s ním související odměny
% prostředků zaplacených na daný 
nástroj% prostředků vyplacených 
konečným příjemcům
Kumulativní 
výsledekRoční průměrKumulativní 
výsledekRoční průměr
Slovensko 9 7 9 % 2 % 75 % 16 %
Česká republika 4 5 9 % 3 % 47 % 16 %
Francie 14 120 9 % 2 % 19 % 4 %
Švédsko 21 11 13 % 2 % 17 % 3 %
Kypr 2 5 10 % 2 % 16 % 3 %
Spojené království 124 74 10 % 2 % 16 % 3 %
Španělsko 43 16 6 % 1 % 16 % 2 %
Rakousko 2 2 6 % 1 % 12 % 3 %
Lotyšsko 17 15 8 % 2 % 12 % 2 %
Bulharsko 20 10 6 % 1 % 11 % 3 %
Itálie 51 128 4 % 1 % 11 % 2 %
Malta 1 2 8 % 2 % 10 % 2 %
Polsko 110 248 9 % 2 % 10 % 2 %
Dánsko 1 9 9 % 2 % 10 % 2 %
Litva 29 36 7 % 1 % 9 % 2 %
Finsko 4 1 6 % 1 % 9 % 1 %
Německo 105 45 7 % 1 % 9 % 1 %
Nizozemsko 0 11 6 % 1 % 8 % 1 %
Rumunsko 8 4 5 % 1 % 6 % 1 %
Portugalsko 18 56 4 % 1 % 5 % 1 %
Řecko 29 32 2 % 0 % 4 % 1 %
Slovinsko 3 3 3 % 1 % 4 % 1 %
Belgie 0 9 4 % 1 % 4 % 1 %
Maďarsko 17 170 2 % 0 % 2 % 0 %
Estonsko 0 6 0 % 0 % 0 % 0 %
Celkem 631 1 025
Zdroj: EÚD na základě údajů Komise z roku 2015.Tabulka 6
64 Připomínky 
87 Čl. 78 odst. 6 obecného 
nařízení.
88 Čl. 43 odst. 4 prováděcího 
nařízení.
89 Nařízení Komise (ES) 
č. 448/2004, pravidlo 8, 
bod 2.7 a pravidlo 9, bod 2.6.Náklady na řízení a s ním související odměny se při uzávěrce 
z rozpočtu EU neproplácejí nad maximální výši stanovenou 
předpisy
Náklady na řízení a s ním související odměny byly v zásadě 
omezeny na maximální roční hodnotu 4 % z celkového 
kapitálového vybavení finančního nástroje
111 
V právním základu vztahujícím se na programové období 2007–2013 byla usta -
novení týkající se odměňování správce fondu stručně shrnuta v hlavním naříze -
ní87, ale maximální výše nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn byla již 
stanovena v prováděcím nařízení Komise88. Stanoveny byly konkrétně tyto roční 
maximální částky:
 ο 2 % kapitálu vloženého z operačního programu do podílových fondů v přípa -
dě záručních fondů,
 ο 4 % kapitálu vloženého z operačního programu nebo podílového fondu do 
nástrojů drobných úvěrů určených pro mikropodniky,
 ο 3 % kapitálu vloženého z operačního programu nebo podílového fondu ve 
všech ostatních případech.
Komise stanovila tyto maximální částky ve svém legislativním návrhu s přihlédnutím 
ke zkušenostem z programového období 2000–2006. Pak existovala ještě celková 
maximální výše nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn stanovená jako 5 % pro 
kapitálové fondy a 2 % pro záruční fondy89.
112  
V rámci sdíleného řízení musejí řídicí orgány při stanovování výše odměny 
správce fondu postupovat v souladu s právním rámcem pro strukturální fondy 
i právním rámcem pro státní podporu. Řídicí orgány musejí navíc dbát na to, aby 
ustanovení týkající se odměňování byla v souladu s investiční strategií daného 
nástroje, aby správce fondu měl finanční motivaci jednat v souladu s vytčený -
mi cíli OP . Sjednání dohody o financování tudíž není jednoduchý úkol a během 
rozhovorů mnohé řídicí orgány uvedly, že na začátku programového období 
2007–2013 k tomu neměly potřebné odborné znalosti.
65 Připomínky 
90 Čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení 
(EU) č. 1303/2013.
91 Čl. 78 odst. 6 písm. d) 
obecného nařízení v mezích 
stanovených v čl. 43 odst. 4 
prováděcího nařízení.
92 COCOF (10-0014-05), 
8. února 2012, oddíl 2.6.113  
Za určitých podmínek mohou být maximální hodnoty nákladů na řízení a s ním 
souvisejících odměn, které stanoví příslušný právní předpis, překročeny (napří -
klad když náklady na řízení a s ním související odměny odpovídají podmínkám 
na trhu a nepřesahují částky, které by zaplatili soukromí investoři, nebo když byl 
správce fondu vybrán v zadávacím řízení). Podle zpráv členských států poskyt -
nutých Komisi informace o tom, jak často byly maximální částky překročeny, 
neexistují.
114  
Náklady na řízení a s ním související odměny jsou vypláceny z kapitálového 
vybavení finančního nástroje a neúčtují se konečnému příjemci. Tyto náklady 
jsou považovány za způsobilé až do doby, kdy je fond ukončen, což je ve většině 
případů shodné s uzávěrkou programu90. Způsobilost nákladů na řízení a s ním 
souvisejících odměn, které mají být proplaceny z fondů EFRR a ESF zřízených 
v programovém období 2007–2013, přezkoumá Komise teprve v rámci analýzy 
dokumentace k uzávěrce v letech 2017 a 2018.
Kumulativní náklady na řízení v některých případech při uzávěrce 
patrně přesáhnou maximální částky stanovené právními předpisy
115  
Náklady na řízení a s ním související odměny, které vzniknou a budou uhraze -
ny do 31. března 2017, mohou být vykázány jako způsobilé náklady operačního 
programu EFRR a ESF, v jehož rámci byl daný finanční nástroj zřízen91. V nařízení 
se uvádí, že tyto maximální hodnoty výše nákladů na řízení a s ním souvisejících 
odměn se týkají „kapitálu vloženého z operačního programu“. Podle Komise 
se maximální hodnoty stanovené v článku 43 prováděcího nařízení vztahují na 
celkový kapitálový příspěvek na finanční nástroj, a nikoli na skutečný příspěvek 
použitý na finanční podporu konečným příjemcům. Stávající pokyny k nákladům 
na řízení a s ním souvisejícím odměnám na programové období 2007–2013 tento 
názor potvrzují92.
116  
Podle našeho názoru měla Komise ustanovení o maximálních hodnotách výše 
nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn v nařízení interpretovat tak, že se 
vztahují na skutečně využité prostředky kapitálového vybavení, které byly na 
finanční nástroj poskytnuty z OP , tj. skutečné kapitálové vybavení, které sloužilo 
k vyplácení finanční podpory konečným příjemcům. Správci fondu by neměli být 
odměňováni za nevyužívání kapitálového vybavení daného nástroje.
66 Připomínky 
93 Během programového období 
2007–2013 vydala Komise tři 
pokyny COCOF, které se týkaly 
nástrojů finančního 
inženýrství: COCOF 
(07/0018/01), COCOF 
(08/0002/03) a COCOF 
(10-0014-05).
94 Evropská komise, Revised 
Guidance Note on Financial 
Engineering Instruments under 
Article 44 of Council Regulation 
(EC) No 1083/2006  (Revidovaný 
pokyn k nástrojům finančního 
inženýrství podle článku 44 
nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006), COCOF 
(10-0014-05), 10. února 2012, 
bod 2.6.12.Odměňování na základě výkonnosti právní předpisy 
v programovém období 2007–2013 nevyžadovaly
117  
V programovém období 2007–2013 se na řádné finanční řízení finančních nástro -
jů a skutečnou výkonnost správce fondu jakožto faktor, který ovlivňuje stanovení 
výše nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn, odvolávaly pouze metodické 
pokyny Komise, nikoli však předpisy tvořící právní základ93.
118  
Na základě auditů výkonnosti i auditů souladu s předpisy, které se týkaly fi -
nančních nástrojů, jsme zjistili, že systémy odměňování zohledňující výkonnost 
byly spíše výjimkou než pravidlem: z devíti nástrojů prověřovaných v období od 
2013–2015 měl systém odměňování správce fondu podle jeho výkonnosti zave -
den pouze jeden.
119  
Tam, kde odměňování správců fondů podle výkonnosti zavedeno není, mají 
správci fondu jen malou motivaci ke skutečnému převádění prostředků na koneč -
né příjemce. Tato skutečnost pak mohla nepříznivě ovlivnit výkonnost finančních 
nástrojů v programovém období 2007–2013. Řízení nástrojů EFRR a ESF se pak na -
víc stává poměrně přitažlivou prací pro nezkušené správce fondů (viz též bod 86).
120  
V roce 2012 doporučila Komise řídicím orgánům, aby bylo odměňování správce 
fondu vázáno na kvalitu reálně provedených investic, měřenou podle výše jejich 
příspěvku k plnění strategických cílů operačního programu a k hodnotě prostřed -
ků vrácených do oběhu z investic, které byly v rámci daného nástroje prove -
deny94. Toto doporučení však bylo vydáno jako součást pokynu COCOF a není 
právně závazné.
67 Připomínky 
95 Evropská komise, „Shrnutí 
údajů o pokroku ve 
financování a provádění 
nástrojů finančního 
inženýrství vykázaných 
řídicími orgány v souladu 
s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení 
(ES) č. 1083/2006, programové 
období 2007–2013, stav 
k 31. prosinci 2014“, s. 29.Posouzení nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn 
provedené Komisí řádně nezohledňuje rozdíly v typech 
nástrojů a skutečnou míru podpory poskytnutou konečným 
příjemcům
Komisí provedený odhad kumulativních nákladů na řízení ve výši 
631 milionu EUR od roku 2007 je pravděpodobně podhodnocený
121  
V prosinci 2015 odhadla Komise na základě údajů, které členské státy vykázaly za 
rok 2014, kumulativní výši nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn a došla 
k závěru, že od začátku programového období dosáhla tato hodnota u nástrojů 
EFRR a ESF nejméně 631 milionu EUR95.
122  
Podle Komise odpovídá tato částka 4,7 % příspěvků z OP na příslušné nástroje za 
programové období 2007–2013.
123  
Nejsou-li do tohoto výpočtu zahrnuty částky, které si mezi sebou platily podílové 
fondy a zvláštní fondy, jež jsou jejich součástí, neboť byly již předtím zahrnuty 
jako příspěvky z OP do podílových fondů, pak se celková výše nákladů na řízení 
a s ním souvisejících odměn zvýší na 6,2 %. Správci fondů mohou navíc účtovat 
i odměny za služby konečným příjemcům, je však možné, že tyto odměny Komisi 
nevykázali. Jelikož je tedy výpočet Komise založen pouze na dílčích údajích, sku -
tečná čísla (ve vztahu jak k absolutním částkám hodnoty, tak k podílu příspěvků 
z OP) budou pravděpodobně vyšší.
Pokud jsou náklady na řízení a s ním související odměny 
vypočítány na základě finanční podpory poskytnuté konečným 
příjemcům, jsou výrazně vyšší než údaje vykázané Komisí
124  
Prověřením 764 nástrojů EFRR a ESF uvedených v  tabulce 6  jsme zjistili, že kumu -
lativní výše nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn představuje až 75 % 
finanční podpory poskytnuté konečným příjemcům, což je v ročním průměru 
až 16 %.
125  
V případě deseti členských států, které vykázaly spolehlivé údaje vztahující se ke 
všem jejich 274 fondům EFRR a ESF, jsme zjistili, že kumulativní výše nákladů na 
řízení a s ním souvisejících odměn se pohybuje mezi 2 % a 17 % finanční podpory 
poskytnuté konečným příjemcům. Roční průměr tak vychází v rozmezí 1 % a 3 %.
68 Připomínky 
Mezi jednotlivými typy finančních nástrojů existovaly významné 
rozdíly v nákladech na řízení a s ním souvisejících odměnách
126  
Výše nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn souvisí také s typem nástro -
je. S přihlédnutím k věrohodným údajům, které vykázala Komise, jsme dospěli 
k průměrným hodnotám uvedeným v  tabulce 7 . Záruční nástroje mají v průměru 
nejnižší procentuální podíl nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn, zatím -
co kapitálové nástroje mají tento poměr nejvyšší.
Průměrná kumulativní výše nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn podle 
typu finančního nástroje vyjádřená jako procento kapitálového vybavení
Typ finančního nástrojePrůměrný kumulativní podíl nákladů na 
řízení a s ním souvisejících odměn ke dni 
31. prosince  2014
Půjčka 4,2 %
Záruka 2,7 %
Kapitál 11,0  %
Zdroj: EÚD  na základě údajů Komise z roku 20151.
1  Evropská komise, „Shrnutí údajů o pokroku ve financování a provádění nástrojů finančního inženýrství vykázaných řídicími orgány v souladu 
s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení (ES) č. 1083/2006, programové období 2007–2013, stav k 31. prosinci 2014“.Tabulka 7
127  
Je navíc obecným pravidlem, že finanční nástroje prováděné formou podílového 
fondu jsou z hlediska provádění nákladnější, protože náklady na řízení a s ním 
související odměny musejí být hrazeny na obou úrovních (tj. na úrovni podí -
lového fondu i zvláštního fondu). Poznamenáváme rovněž, že maximální výše 
nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn v programovém období 2007–2013 
není závislá na rozsahu investic provedených z finančního nástroje, protože jsou 
hrazeny jako určité procento příspěvku z OP (viz bod 108).
69 Připomínky 
96 Viz zvláštní zpráva č. 8/2015, 
bod 63.
97 Lane Clark & Peacock, 
Investment management fee 
survey  (Průzkum odměn za 
správu investic), 2015 
a Morningstar, Fee Study: 
Investors Are Driving Expense 
Ratios Down  (Studie 
o odměnách: investoři tlačí na 
snížení míry výdajů), 2015.
98 KfW, Economic Research  č. 18, 
You get what you pay for – The 
remuneration structure of VC 
funds and its consequences  (Co 
si kdo zaplatí, to má – 
Struktura odměňování ve 
fondech rizikového kapitálu 
a její důsledky), 7. března 2013.
99 Viz zvláštní zpráva č. 8/2015, 
body 62 a 72.Pokud náklady na řízení a s ním související odměny vycházejí 
z poskytnuté finanční podpory, jsou v případě nástrojů EFRR a ESF 
výrazně vyšší než v případě centrálně řízených finančních nástrojů 
či investičních fondů v soukromém sektoru
128  
Naše analýza rovněž ukázala, že pokud se průměrná výše nákladů na řízení 
a s ním souvisejících odměn porovná s finanční podporu poskytnutou koneč -
ným příjemcům do konce roku 2014, je v případě centrálně řízených finančních 
nástrojů či investičních fondů v soukromém sektoru výrazně nižší než v případě 
nástrojů EFRR a ESF:
 ο kumulativní výše provozních nákladů, které si od zahájení své činnosti 
v roce  2011 účtuje EEEF, činí přibližně 5 % celkového objemu investovaných 
prostředků. Roční náklady tak dosahují 1,2 %,
 ο v případě EPMF (úhrnně za nástroje půjček a záruční nástroje) činí podle od -
hadu Komise průměrné roční náklady hrazené z rozpočtu EU nanejvýš 0,5 % 
až 0,7 % kapitálového vybavení96. To odpovídá ročním nákladům 0,2%  z část -
ky záruk poskytnutých z EPMF konečným příjemcům.
129  
Naše analýza rovněž ukázala, že dokonce i náklady EIB a EIF na řízení a s ním sou -
visející odměny jsou v případě nástrojů EFRR obecně vyšší než náklady a odměny, 
které si účtují, když vykonávají správu fondů v případě nástrojů v rámci centrali -
zovaného řízení.
130  
Za dvou studií, které se zabývají odměňováním správců investičních fondů v sou -
kromém sektoru a které byly uveřejněny v roce 2015, jsme zjistili, že průměrná 
roční výše odměny za řízení se u všech typů fondů (kromě fondů podílových) po -
hybuje v rozmezí 0,6 % až 1 %97. Z obou studií také vyplývá, že odměny za řízení 
se v minulých letech snížily. Další studie z roku 2013 uvádí, že roční výše odměn 
za řízení fondů rizikového kapitálu se pohybuje v rozmezí 2,0 % až 2,5 %98.
131  
Z naší analýzy rovněž plyne, že v účtovaných nákladech na řízení a s ním souvise -
jících odměnách existují mezi jednotlivými nástroji EFRR a ESF významné rozdíly. 
Na základě dostupných informací o skutečných nákladech na provádění jednotli -
vých finančních nástrojů EFRR a ESF není Komise schopna posoudit, zda jsou tyto 
rozdíly v nákladech odůvodněné. Podobné připomínky jsme vyjádřili již v jiné 
zvláštní zprávě99.
70 Připomínky 
100 Nařízení Evropského 
parlamentu a Rady (EU) 
č. 1310/2011 ze dne 
13. prosince 2011, kterým se 
mění nařízení Rady (ES) 
č. 1083/2006, pokud jde 
o návratnou pomoc, finanční 
inženýrství a některá 
ustanovení týkající se výkazu 
výdajů (Úř. věst. L 337, 
20.12.2011, s. 1).
101 Evropská komise, „Shrnutí 
údajů o pokroku ve 
financování a provádění 
nástrojů finančního 
inženýrství vykázaných 
řídicími orgány v souladu 
s čl. 67 odst. 2 písm. j) nařízení 
(ES) č. 1083/2006, programové 
období 2007–2013, stav 
k 31. prosinci 2014“, s. 27.Vykazování nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn ze 
strany členských států bylo omezené
Jen asi 60 % všech nástrojů EFRR a ESF poskytuje Komisi informace 
o svých nákladech na řízení a s ním souvisejících odměnách
132  
V roce 2011 Komise stanovila členským státům povinnost podávat výroční zprávu 
o nástrojích podléhajících sdílenému řízení100. Řídicí orgány musely tyto informa -
ce vykázat poprvé ve svých zprávách za rok 2011. Součástí údajů, které Komise 
požadovala, byly mimo jiné informace vztahující se k nákladům na řízení a s ním 
souvisejícím odměnám, které byly pro řídicí orgány EFRR a ESF nepovinné. Za rok 
2014 byly údaje o nákladech na řízení a s ním souvisejících odměnách poskytnuty 
v případě nástrojů představujících pouhá 63 % celkového objemu plateb z ope -
račních programů EFRR a ESF na finanční nástroje (oproti 50 % v roce 2013)101.
133  
Kromě toho je třeba podotknout, že jako náklady na řízení a s ním související 
odměny musí být vykazovány pouze uhrazené částky. Existují nicméně i případy, 
kdy náklady a nároky na odměny sice vzniknou, ale nejsou dosud vyrovnány. 
Fakticky tak nejsou předmětem vykazování, což narušuje jeho úplnost a přispí -
vá k tomu, že Komisi jsou vykazovány nižší náklady na řízení a s ním související 
odměny, než jaké skutečně jsou.
Je problém řešen v programovém období 2014–2020?
Ve vztahu k nákladům na řízení a s ním souvisejícím odměnám byla pro programové 
období 2014–2020 přijata řada opatření.
71 Připomínky 
102 Čl. 46 odst. 1 a čl. 111 nařízení 
o společných ustanoveních.
103 Čl. 46 odst. 2e nařízení (EU) 
č. 1303/2013.
104 Článek 13 nařízení Komise 
v přenesené pravomoci (EU) 
č. 480/2014.Lhůty pro podávání zpráv byly pro členské státy zkráceny a pro Komisi 
prodlouženy
134  
V programovém období 2014–2020 jsou členské státy povinny předkládat Komisi 
zprávu o provádění finančních nástrojů jako součást své výroční zprávy o pro -
vádění. To znamená, že údaje se vykazují o jeden měsíc dříve (do 31. května, 
a nikoli 30. června, jak tomu bylo v předchozím období, když vykazování nebylo 
součástí výroční zprávy o provádění; v letech 2017 a 2019 zůstává lhůta 30. červ -
na)102. Navíc období, v němž Komise přezkoumává údaje poskytnuté členskými 
státy, bylo stanoveno na šest měsíců. To znamená, že lhůta Komise pro předložení 
konsolidované zprávy o provádění finančních nástrojů byla kromě let 2017 a 2019 
změněna z 1. října na 30. listopadu. Ve výsledku tak vznikne situace, kdy důležité 
informace o provádění finančních nástrojů budou mít orgány příslušné k udělení 
absolutoria k dispozici ještě později než doposud.
Řídicí orgány mají povinnost vykazovat Komisi náklady na řízení a s ním 
související odměny
135  
V období 2014–2020 mají řídicí orgány povinnost uveřejňovat náklady na řízení 
finančních nástrojů a s ním související odměny jako součást přílohy výroční zprá -
vy o provádění103. Jedná se o významné zlepšení, které Komisi v příštích letech 
umožní mnohem lépe analyzovat a mít pod dohledem náklady na provádění 
finančních nástrojů.
Snížení maximálních částek nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn 
rozlišených podle typu finančních nástrojů
136  
Co se týče maximálních částek nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn, 
zaznamenali jsme proti programovému období 2007–2013 dva hlavní rozdíly. Za -
prvé se maximální výše odměny pro správce fondu začala rozlišovat podle typu 
finančního nástroje104 (viz tabulka 8 ).
72 Připomínky 
Maximální částky nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn u různých typů 
finančních nástrojů spravovaných formou sdíleného řízení (programové období 
2014–2020)
Maximální částky Základní roční odměna Roční odměna podle výkonnosti
Podílový fond 7 %3 % během prvních 12 měsíců 0,5 %
1 % během dalších 12 měsíců 0,5 %
0,5 % v  následujících letech 0,5 %
Půjčky 8 % 0,5 % 1 %
Záruky 10 % 0,5 % 1,5 %
Kapitál 20 %2,5 % během prvních 24 měsíců12,5 %
1 % v  následujících letech22,5 %
Mikroúvěry 10 % 0,5 % 1,5 %
Jiné 6 % 0,5 % 0,5 %
1  Týká se období po podepsání dohody o financování. Vyšší sazbu lze použít pouze v tomto období, fakticky však pouze od doby skutečného 
vložení programových příspěvků do podílového fondu.
2 V případě kapitálu je základní odměna vázána na částky poskytnuté na tento finanční nástroj. 
Zdroj: Evropská komise, „Pokyny pro členské státy k čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení o společných ustanoveních – Způsobilé náklady na řízení 
a s ním související odměny“ (EGESIF_15-0021-01), s. 8.Tabulka 8
137  
Zadruhé se maximální částky (určované nyní spíše na kumulativní nežli roční bázi) 
výrazně snížily oproti maximálním částkám použitelným v programovém období 
2007–2013. Celkově považujeme snížení maximálních částek omezujících kumula -
tivní výši odměny správce fondu za zlepšení, Komise nicméně způsob stanovení 
těchto maximálních částek neodůvodnila. Z naší analýzy skutečných údajů vyká -
zaných za programové období 2007–2013 až do současnosti vyplývá, že v praxi se 
uplatňují nižší procentuální sazby (viz bod 120).
73 Připomínky 
105 Bod odůvodnění 123 a článek 
42 nařízení o společných 
ustanoveních.
106 Články 12, 13 a 14 nařízení 
Komise v přenesené 
pravomoci (EU) č. 480/2014.
107 Evropská komise, „Pokyny 
k státní podpoře investic 
v rámci rizikového 
financování“, bod 3.6.1.Výkonnostní složky odměňování správce fondu mají pouze omezený 
motivační účinek
138  
Pro období 2014–2020 nařízení o společných ustanoveních rovněž stanoví, že 
výkonnost správce fondu by měla sloužit jako kritérium pro stanovení výše ná -
kladů na řízení a s ním souvisejících odměn. Jedná se především o to, že veškeré 
náklady na řízení a s ním související odměny, mají-li být při uzávěrce uznány jako 
způsobilé, musejí vycházet z metodiky výpočtu založené na výkonnosti (viz též 
tabulka 6 )105.
139  
Podrobnější ustanovení týkající se výkonnostních kritérií, jimiž se řídí stanovení 
výše nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn, a použitelných maximálních 
částek obsahuje akt v přenesené pravomoci106.
140  
Podle pokynů Komise k investicím v rámci rizikového financování107 musí být na -
víc tato výkonnostní složka odměny významná a musí být koncipována tak, aby 
odměňovala dosažení konkrétních, předem stanovených cílů a finanční výkon -
nost správce fondu. Finanční výkonnost by se měla měřit nejen podle úspěšného 
vyplácení počátečního kapitálového vybavení či množství získaného soukromé -
ho kapitálu, ale i na základě skutečných výnosů z investic.
141  
Konstatujeme nicméně, že tyto nové výkonnostní složky hrají při stanovování 
celkové výše odměny správce fondu, která se hradí z rozpočtu EU, druhotnou roli, 
a to z následujících důvodů:
 ο s ohledem na obvyklou dobu trvání podílového nebo zvláštního fondu jsou 
maximální částky stanovené v aktu Komise v přenesené pravomoci zpravidla 
snadno dosažitelné i bez výkonnostní složky odměňování. Vysoce výkonný 
správce fondu proto dosáhne maximální výše odměny v některé z dřívějších 
fází než méně výkonný správce fondu a od té doby pak již nebude placen za 
své služby,
 ο není stanoveno žádné penále za nedostatečnou výkonnost, což by byl způ -
sob, jak zajistit, aby správce fondu nesl část finančních ztrát, které danému 
finančnímu nástroji mohou vzniknout. Ve skutečnosti však může i správce 
fondu, který bude dosahovat záporného výnosu, získat na základě současné -
ho systému odměňování maximální odměnu,
74 Připomínky 
108 Článek 45 obecného nařízení.
109 Článek 46 obecného nařízení.
110 SEK(2011) 1141 v konečném 
znění ze dne 6. října 2011 (viz 
také zvláštní zpráva č. 8/2015, 
bod 56; zvláštní zpráva 
č. 16/2013, body 74 až 75). ο regulační rámec neukládá řídicímu orgánu, aby předem stanovil minimální 
referenční úroveň výkonnosti (či požadovanou míru návratnosti), jejíž dosaže -
ní by bylo pro správce fondu podmínkou získání výkonnostní části odměny.
Celkově se proto domníváme, že výkonnostní část odměny správce fondu spolufi -
nancovaná z rozpočtu EU má v současnosti jen velmi omezený motivační účinek 
a měla by být přehodnocena.
Náklady na řízení a s ním související odměny představují 
další položku vedle administrativních nákladů spojených 
s prováděním operačních programů EFRR a ESF
142  
Řízení, kontrola, monitorování a hodnocení operačních programů EFRR a ESF, 
to vše je spojeno s určitými náklady: součástí těchto administrativních nákladů 
vnitrostátních orgánů jsou odměny pro zaměstnance, provozní náklady (jako je 
cestovné či náklady na školení) a náklady související s informačními a komunikač -
ními činnostmi. Členské státy mají možnost využívat ke krytí těchto administra -
tivních nákladů technickou pomoc poskytovanou v rámci operačních programů 
EFRR a ESF108.
143  
V programovém období 2007–2013 mohla technická pomoc dosahovat až 4 % 
celkového objemu financování určitého operačního programu EFRR či ESF109. 
V programovém období 2014–2020 zůstala tato její výše zachována. Stanove -
na byla na základě studie, kterou si Komise nechala vypracovat v roce 2010 pro 
účely svého posouzení dopadů pro programové období 2014–2020110. Komise na 
základě této studie odhaduje, že v průběhu celého období mohou členské státy 
na technickou pomoc utratit až 13,6 miliardy EUR.
144  
Během programového období 2014–2020 však bude výrazně větší část rozpočtu 
EFRR a ESF plněna prostřednictvím finančních nástrojů (viz bod 21). To předpoklá -
dá, že na grantově financované činnosti operačních programů EFRR a ESF bude 
k dispozici srovnatelně více peněz na technickou pomoc, protože hlavní část ad -
ministrativní činnosti v rámci finančních nástrojů vykonává správce fondu. V pří -
padě těchto činností účtují náklady na řízení a s ním související odměny přímo 
správci fondu operačním programům (nebo konečným příjemcům). Větší podíl 
financování prostřednictvím finančních nástrojů tak zároveň nepřímo zvyšuje 
celkové administrativní náklady rozpočtu EU, protože vede k rozšíření technické 
pomoci poskytované členským státům z rozpočtu EU na podporu zbývajících 
činností financovaných z grantů.
75 Připomínky 
111 Evropská komise, Co-financing 
salaries, bonuses, top-ups from 
Structural Funds during the 
2007–2013 programme period  
(Spolufinancování platů, 
bonusů a příplatků 
z prostředků strukturálních 
fondů v programovém období 
2007–2013), závěrečná zpráva, 
2014.
112 Viz zvláštní zpráva č. 5/2015, 
body 58 a 71.
113 Viz zvláštní zpráva č. 8/2015, 
body 57, 63–64, 71–72 
a doporučení 4.145  
Upozorňujeme rovněž na to, že v programovém období 2007–2013 neměly vni -
trostátní orgány veřejné správy žádnou povinnost podrobně vykazovat, jakým 
způsobem byla technická pomoc využita111. Už v jedné z předchozích zpráv jsme 
poukázali na to, že Komise nemá k dispozici žádné srovnatelné informace o sku -
tečné výši administrativních nákladů jednotlivých členských států, operačních 
programů či mechanismů financování (tj. grantů či finančních nástrojů)112. Lze tak 
jen obtížně posoudit, zda je míra technické pomoci s ohledem na skutečné nákla -
dy členských států na provádění operačních programů EFRR a ESF oprávněná.
146  
Zůstáváme proto u svého předchozího doporučení, že by Komise měla provést 
srovnávací analýzu nákladů na provádění grantů a finančních nástrojů (v rámci 
centralizovaného i sdíleného řízení) v programovém období 2014–2020 s cílem 
zjistit jejich skutečnou výši113. Informace tohoto druhu by byly obzvláště užitečné 
v souvislosti s přípravou legislativních návrhů pro období po roce 2020.
76
 Závěry a doporučení
147  
Obecně lze konstatovat, že finanční podpora poskytovaná konečným příjem -
cům prostřednictvím finančních nástrojů nabízí oproti grantům značné výhody, 
protože každé euro vynaložené v rámci financování prostřednictvím finančních 
nástrojů může být v zásadě použito více než jednou. Skutečnost, že půjčky musí 
být splaceny, záruky musí být uvolněny a kapitálové investice vráceny, by měla 
mít v zásadě také dopad na chování konečných příjemců, a vést tak k lepšímu 
využívání veřejných prostředků a snížení pravděpodobnosti, že koneční příjemci 
se stanou závislými na veřejné podpoře.
148  
V rámci tohoto auditu byla nicméně zjištěna řada významných problémů, které 
v programovém období 2007–2013 omezovaly efektivnost finančních nástrojů 
jako mechanismu plnění rozpočtu EU:
 ο značný počet finančních nástrojů EFRR a ESF byl naddimenzovaný a ještě na 
konci roku 2014 měly finanční nástroje značné problémy s vyplácením pro -
středků tvořících jejich kapitálové vybavení (ze všech těchto prostředků, kte -
ré byly vyplaceny z OP na jednotlivé finanční nástroje, bylo využito v průmě -
ru 57 %). K nadměrné výši vstupních příspěvků na jejich kapitálové vybavení 
přispěl i záměr členských států zamezit tomu, aby v průběhu programového 
období 2007–2013 docházelo k rušení závazků,
 ο pokud jde o přilákání soukromého kapitálu, nebyly finanční nástroje celkově 
úspěšné, a to ani v rámci sdíleného, ani v rámci centralizovaného řízení,
 ο v poskytování revolvingové finanční podpory byl dosud úspěšný jen omeze -
ný počet finančních nástrojů EFRR a ESF,
 ο ve srovnání s finanční podporou vyplacenou konečným příjemcům vykazo -
valy finanční nástroje EFRR a ESF vysokou úroveň nákladů na řízení a s ním 
souvisejících odměn a tyto náklady a odměny se jevily také jako výrazně 
vyšší, než je tomu v případě centrálně řízených nástrojů či investičních fondů 
v soukromém sektoru.
149  
Zároveň jsme ovšem zaznamenali také určitá zlepšení právního rámce pro pro -
gramové období 2014–2020, která se týkají finančních nástrojů a která vycházejí 
z poznatků získaných během programového období 2007–2013, ale některé 
problémy přetrvávají. Naše hlavní závěry za programová období 2007–2013 
a 2014–2020 jsou předloženy v souladu s osnovou této zprávy společně s našimi 
doporučeními.
77 Závěry a doporučení 
Odpovídaly finanční nástroje svou velikostí potřebám trhu?
150  
Domníváme se, že významný počet finančních nástrojů byl obecně naddimen -
zovaný. Z toho lze usuzovat, že řídicí orgány před přidělováním prostředků 
z operačních programů EFRR a ESF na finanční nástroje někdy náležitým způso -
bem neposoudily potřeby trhu. Výsledkem bylo to, že vznikly finanční nástroje 
s nadměrným kapitálovým vybavením a v návaznosti na to pak s nízkou mírou 
vyplácení plateb. K jejich nadměrnému kapitálovému vybavení přispěl i záměr 
členských států obcházet pravidlo n+2.
Zavedení povinnosti provádět předběžná posouzení, která se v programovém ob -
dobí 2014–2020 vztahuje na finanční nástroje spravované jak v rámci sdíleného, tak 
centralizovaného řízení, přispěje k tomu, aby kapitálové vybavení finančních nástrojů 
nebylo ve větším měřítku naddimenzované. Úspěch předběžného posouzení bude 
nicméně záviset na tom, zda bude vycházet z rozumných předpokladů a analýz. 
Problém nadměrného kapitálového vybavení má v případě nástrojů spravovaných 
formou sdíleného řízení řešit také přístup založený na rozfázování plateb (který váže 
platby z rozpočtu EU na vyplácení plateb konečným příjemcům). Nařízení o společ -
ných ustanoveních navíc počítá i s možností, že v případech, kdy se změní hospodář -
ské či tržní prostředí, bude prováděn pravidelný přezkum příslušného předběžného 
posouzení, byť se tato možnost netýká nástrojů řízených centrálně. U většiny, avšak 
nikoli všech centrálně řízených finančních nástrojů se provádí přezkum v polovině 
období (který by se těmito aspekty mohl zabývat). A konečně ani v jednom z obou 
případů se nepočítá s nezávislým přezkoumáváním předběžných posouzení.
151  
Regionální zaměření finančních nástrojů přispělo k tomu, že členské státy zřizova -
ly v programovém období 2007–2013 velké množství malých finančních nástrojů. 
Tyto jednotlivé zvláštní fondy EFRR a ESF neměly velikost, která se v odvětví fon -
dů považuje za vhodnou pro jejich efektivní provozování (viz body 27–61).
78 Závěry a doporučení 
Doporučení 1
Co se týče předběžného posuzování finančních nástrojů:
a) systematickou součástí Komisí prováděného předběžného posouzení centrál -
ně řízených nástrojů by měla být analýza dosud vyvozených ponaučení;
Cílové datum provedení: vždy, když je zřízen nový nástroj.
b) kromě vyvozených ponaučení by Komise také měla posoudit účinek význam -
ných socio-ekonomických změn na základní principy daného nástroje a na 
odpovídající příspěvek požadovaný z rozpočtu EU v rámci přezkumu jednotli -
vých centrálně řízených finančních nástrojů v polovině období.
Cílové datum provedení: jakmile budou provedeny přezkumy v polovině období.
Doporučení 2
Komise a členské státy by měly optimalizovat velikost zvláštních fondů EFRR 
a ESF, aby v případech, kdy je to možné, využily výhody významných úspor nákla -
dů na provozování těchto fondů. Komise by měla členským státům poskytnout 
doplňující pokyny, ve kterých vysvětlí, jak mají být takovéto finanční nástroje 
v rámci členských států nebo na úrovni Unie (kde je přímo nebo nepřímo spravu -
je Komise) zřizovány.
Cílové datum provedení: do konce roku 2016 (pro Komisi), při zřizování finančních 
nástrojů (pro členské státy).
Podařilo se finančním nástrojům přilákat soukromý kapitál?
152  
Zjistili jsme, že Komise a členské státy měly v programovém období 2007–2013 se 
získáváním soukromých investorů pro finanční nástroje spravované jak v rámci 
sdíleného, tak centralizovaného řízení značné obtíže. Zejména preferenční zachá -
zení se soukromými investory, kteří by mohli investovat do finančních nástrojů, 
nepřineslo úspěchy v podobě přilákání významnějšího objemu dodatečného 
financování. Domníváme se navíc, že způsob, kterým Komise měří pákový účinek 
finančních nástrojů, patřičně nezohledňuje rozsah mobilizace dalších zdrojů na 
základě veřejného financování z rozpočtu EU. Členské státy navíc nemají po -
vinnost poskytovat Komisi informace o soukromých příspěvcích na kapitálové 
vybavení nástrojů EFRR a ESF.
79 Závěry a doporučení 
153  
V této fázi se zdá být nepravděpodobné, že se v programovém období 2014–2020 
podaří prostřednictvím operačních programů nebo v podobě dodatečných 
příspěvků přilákat významný objem soukromého kapitálu. Pokyny vydané Komisí 
v dubnu 2014 nečerpají dostatečně z osvědčených postupů zaznamenaných 
v programovém období 2007–2013, které se týkají toho, jak nejlépe uplatnit usta -
novení o preferenčním zacházení k získání většího množství soukromého kapitá -
lu, aniž by veřejný sektor musel nést nadměrné riziko.
154  
Využívání předběžných daňových dohod pro finanční nástroje v programovém 
období 2014–2020, což může za určitých podmínek vést k vyhýbání se daňovým 
povinnostem, by mířilo proti vlastní politice Komise v tomto ohledu (viz body 
62–91).
Doporučení 3
Komise by měla ve finančním nařízení (a následně i v odvětvových nařízeních) 
doplnit definici pákového efektu finančních nástrojů, která by byla použitelná ve 
všech oblastech rozpočtu EU, která by jasně rozlišovala mezi pákovým efektem 
soukromých a vnitrostátních veřejných příspěvků v rámci OP anebo dodatečných 
soukromých nebo veřejných kapitálových příspěvků a která by zohledňovala typ 
příslušného nástroje. Tato definice by měla případně s přihlédnutím k pokynům 
OECD v této věci jasně vymezit, jakým způsobem se stanovuje výše prostředků 
mobilizovaných díky příspěvku z EU nebo z vnitrostátních veřejných zdrojů.
Cílové datum provedení: v rámci revize finančního nařízení a v případě odvětvo -
vého nařízení v rámci přezkumu v polovině období.
Doporučení 4
Co se týče finančních nástrojů EFRR a ESF v programovém období 2007–2013, 
měla by Komise zajistit, aby členské státy dodávaly úplné a spolehlivé údaje 
o soukromých příspěvcích na jejich kapitálové vybavení, ať už prostřednictvím 
operačních programů, nebo formou dodatečných příspěvků.
Cílové datum provedení: do konce roku 2017.
80 Závěry a doporučení 
Doporučení 5
Pokud jde o finanční nástroje EFRR a ESF, Komise by měla členským státům po -
skytnout doplňující pokyny, ve kterých ukáže, jak lze ustanovení o preferenčním 
zacházení nejlépe využívat k získání většího množství soukromého kapitálu, aniž 
by veřejní poskytovatelé prostředků na kapitálové vybavení finančních nástrojů 
museli nést nadměrné riziko.
Cílové datum provedení: do konce roku 2016.
Doporučení 6
Co se týče centrálně řízených finančních nástrojů, v příslušných právních před -
pisech, jimiž se jednotlivé nástroje řídí, by měly být definovány obecné zásady 
sdílení rizik, které mohou mít dopad na rozpočet EU.
Cílové datum provedení: při předkládání návrhů na zřízení nových nebo revizi 
stávajících finančních nástrojů.
Doporučení 7
U všech finančních nástrojů financovaných z rozpočtu EU v programovém období 
2014–2020 by Komise měla zajistit, aby členské státy, Komise sama i skupina EIB 
zaváděly pouze takové struktury, které jsou v souladu s jejími vlastními doporu -
čeními a opatřeními v oblasti daňové politiky.
Cílové datum provedení: do konce roku 2016.
Poskytovaly finanční nástroje revolvingovou finanční podporu?
155  
U převážné většiny nástrojů EFRR a ESF se do konce roku 2014 žádný významnější 
revolvingový efekt jejich prostředků nedostavil. Příčinou toho byla zpoždění, 
která vznikla během provádění a která v programovém období 2007–2013 přispě -
la k potížím s vyplácením všech prostředků z kapitálového vybavení finančních 
nástrojů EFRR a ESF. Skončení období způsobilosti muselo být přesunuto z pro -
since 2015 na březen 2017, aby se zvýšila pravděpodobnost, že většina finančních 
nástrojů alespoň jednou vyplatí své počáteční prostředky. Po uzávěrce v březnu 
2017 budou o provádění finančních nástrojů rozhodovat podle svého uvážení 
členské státy a uvidí se, do jaké míry se podaří nějakého revolvingového efektu 
dosáhnout.
81 Závěry a doporučení 
156  
Ustanovení, která jsou součástí právního základu, v programovém období 2014–
2020 omezují riziko zřizování nástrojů s nadměrným kapitálovým vybavením, 
a pomáhají tak zvýšit pravděpodobnost, že revolvingového efektu bude dosa -
ženo. To ovšem předpokládá, že z nedostatků zjištěných během programového 
období 2007–2013 bude vyvozeno ponaučení a že řídicí orgány budou schopny 
realističtěji stanovit, do jaké míry mohou být ESI fondy prováděny prostřednic -
tvím finančních nástrojů.
157  
Efektivnějšímu zřizování nástrojů by měly napomoci i některé další provedené 
změny, došli jsme nicméně k názoru, že dva konkrétní aspekty vyžadují vydání 
doplňujících pokynů (viz body 92–105).
Doporučení 8
Komise by měla přijmout vhodná opatření, aby v programovém období 2014–
2020 členské státy zachovaly revolvingový charakter fondů během stanoveného 
osmiletého období po skončení období způsobilosti. Docílit toho lze tím, že 
dohoda o financování bude povinně obsahovat výslovné ustanovení o tom, že 
financování bude používáno k zamýšleným účelům.
Cílové datum provedení: do konce roku 2016.
Doporučení 9
Komise by měla vydat pokyny ohledně ustanovení, která umožňují, aby finanční 
nástroje bylo možné používat i v následujícím programovém období, a to zejmé -
na s ohledem na případy, kdy jsou správci fondů vybíráni na základě veřejného 
zadávacího řízení.
Cílové datum provedení: do konce roku 2016.
82 Závěry a doporučení 
Osvědčily se finanční nástroje jako nákladově efektivní metoda 
plnění rozpočtu EU?
158  
Zjistili jsme, že významný podíl počátečního kapitálového vybavení finančních 
nástrojů EFRR a ESF byl vynaložen na úhradu nákladů na řízení a s ním souvisejí -
cích odměn. Ve srovnání s finanční podporou skutečně poskytnutou konečným 
příjemcům byla navíc výše těchto odměn výrazně vyšší, než je tomu v případě 
centrálně řízených nástrojů či investičních fondů v soukromém sektoru. Vzhle -
dem k tomu, jak vysoké byly tyto odměny na konci roku 2014, hrozí vážné riziko, 
že velký počet nástrojů EFRR a ESF překročí maximální částky, které pro náklady 
na řízení a s ním související odměny stanoví právní základ pro období 2007–2013. 
Vysoké náklady na řízení a s ním související odměny mohou poukazovat na hlubší 
problém, který spočívá ve způsobu, jakým byl tento mechanismus financování 
během programového období 2007–2013 prováděn.
Náklady na řízení a s ním související odměny, které vzniknou a budou uhrazeny do 
31. března 2017, mohou být vykázány jako způsobilé náklady programu EFRR a ESF, 
v jehož rámci byl daný finanční nástroj zřízen. V nařízení se uvádí, že tyto maximální 
hodnoty výše nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn se týkají „kapitálu vlože -
ného [do nástrojů] z operačního programu“.
Podle Komise se maximální hodnoty stanovené v článku 43 prováděcího nařízení 
vztahují na celkový kapitálový příspěvek na finanční nástroj, a nikoli na skutečný 
příspěvek použitý na finanční podporu konečným příjemcům. Podle našeho názoru 
by se měla ustanovení o maximálních hodnotách výše nákladů na řízení a s ním sou -
visejících odměn v nařízení interpretovat při uzávěrce tak, že se vztahují na skutečně 
využité prostředky kapitálového vybavení, které byly na finanční nástroj poskytnuty 
z OP , tj. prostředky, který sloužily k vyplácení finanční podpory konečným příjemcům. 
Správci fondu by neměli být odměňováni za nevyužívání kapitálového vybavení 
daného nástroje.
159  
Komise nemá ucelený přehled o nákladech na provádění finančních nástrojů 
EFRR a ESF ani o tom, jak je výše nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn 
stanovována a zda jsou tyto náklady a odměny oprávněné. Stejně tak nemá Ko -
mise ani informace o celkových administrativních nákladech jednotlivých člen -
ských států na provádění ESI fondů v programovém období 2014–2020 a o tom, 
jak se mění v závislosti na způsobu využívání alternativních mechanismů financo -
vání (tj. grantů či vratné finanční podpory, poskytované hlavně prostřednictvím 
finančních nástrojů).
83 Závěry a doporučení 
160  
Poukazujeme rovněž na skutečnost, že náklady na řízení a s ním související odmě -
ny představují další položku vedle obecných administrativních nákladů operač -
ních programů EFRR a ESF. Náklady na řízení se vyplácejí z počátečního kapitálo -
vého vybavení nástrojů, a omezují tak objem financování z rozpočtu EU, které je 
dostupné konečným příjemcům.
161  
V programovém období 2014–2020 byly členským státům zkráceny lhůty pro 
podávání zpráv, neboť podávání zpráv o finančních nástrojích je nyní součástí vý -
roční zprávy o provádění. S výjimkou let 2017 a 2019 se tato zpráva Komisi před -
kládá o jeden měsíc dříve než předchozí zprávy o finančních nástrojích. Zároveň 
byla lhůta, během níž musí Komise předložit svou zprávu orgánům příslušným 
k udělení absolutoria, stanovena na šest měsíců. Pro srovnání, během programo -
vého období 2007–2013 měla Komise na to, aby údaje ověřila a předložila svou 
konsolidovanou zprávu o provádění finančních nástrojů, tři měsíce. To znamená, 
že příslušné informace o provádění finančních nástrojů a souvisejících nákladech 
jsou k dispozici ještě později než v předchozím období.
162  
Co se týče nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn, příslušné právní před -
pisy se výrazně zlepšily a stanoví nyní horní hranice kumulativních částek, které 
jsou nižší než ty, jež platily v programovém období 2007–2013. Výkonnostní 
složky se v nich ale zatím příliš neprojevují a Komise musí blíže upřesnit, jakým 
způsobem mají řídicí orgány těchto ustanovení využívat při sjednávání dohod 
o financování (viz body 106–145).
Doporučení 10
Vzhledem k blížící se uzávěrce programového období 2007–2013 by Komise měla:
a) zajistit, aby jí členské státy poskytly úplné informace o nákladech na ří -
zení a s ním souvisejících odměnách, které vznikly a jsou zaplaceny do 
března  2017;
Cílové datum provedení: do konce roku 2017.
b) jasně stanovit, že maximální částky nákladů na řízení a s ním souvisejících 
odměn mají být použity na skutečně použité kapitálové vybavení daného 
finančního nástroje, tj. na příspěvek z OP , který byl použit jako finanční pod -
pora konečným příjemcům.
Cílové datum provedení: do konce března 2017.
84 Závěry a doporučení 
Doporučení 11
Co se týče odměňování správců fondů na základě výkonnosti v programovém 
období 2014–2020,
a) Komise by měla předložit legislativní návrh s cílem revidovat stávající usta -
novení nařízení o společných ustanoveních, aby se posílil motivační účinek 
těchto mechanismů;
Cílové datum provedení: do konce roku 2016.
b) Řídicí orgány členských států by měly při sjednávání dohod o financování co 
nejvíce využívat stávající výkonnostní složky odměňování správců fondů. To 
by mohlo doprovázet dobrovolné používání doplňujících prvků.
Cílové datum provedení: neprodleně.
Doporučení 12
Komise by měla provést srovnávací analýzu nákladů na provádění grantů a vratné 
finanční podpory, poskytované hlavně prostřednictvím finančních nástrojů, v ob -
dobí 2014–2020 s cílem zjistit jejich skutečnou výši. Informace tohoto druhu by 
byly obzvláště užitečné v souvislosti s přípravou legislativních návrhů pro období 
po roce 2020 a stanovením přiměřeného rozsahu technické pomoci.
Cílové datum provedení: do konce roku 2017.
85 Závěry a doporučení 
163  
V programovém období 2014–2020 bude také velmi důležité, aby Komise a EIB 
účinným způsobem koordinovaly využívání finančních nástrojů v rámci sdíleného 
i centralizovaného řízení, které jsou financovány z rozpočtu EU, s Evropským fon -
dem pro strategické investice (EFSI), známým též pod názvem „Junckerův plán“. 
Pouze tehdy budou moci finanční nástroje financované z rozpočtu EU co nejúčin -
něji přispívat k nanejvýš potřebným investicím do infrastruktury v EU.
 předseda
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRATuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, 
v Lucemburku na svém zasedání dne 1. června 2016.
 Za Účetní dvůr

86
 Přílohy
Finanční nástroje podléhající sdílenému řízení a způsob jejich fungování (progra -
mové období 2014–2020)
a) Nástroje půjčekPříloha I
Zdroj:  Evropská komise, EIB, FI Compass – Financial Instrument products. Loans, guarantees, equity and quasi-equity  (FI Compass – Produkty finanč -
ních nástrojů. Půjčky, záruky, kapitál a kvazikapitál), s. 5.
FINANCOVÁNÍSPLÁTKA
SPLÁTKAPŮJČKA
PŮJČKA
SPLÁTKA
VÝNOSY
INVESTICE
PŘÍJMY  
   KONEČNÍ PŘÍJEMCI
   KONEČNÍ PŘÍJEMCI
   KONEČNÍ PŘÍJEMCI
   KONEČNÍ PŘÍJEMCI 
 SPOLUINVESTOŘI + FINANČNÍ ZPROSTŘEDKOVATELÉ Řídicí orgán ESI fondů (program ESI fondů) Jak to funguje?
SPLÁTKAPŮJČKAPŮJČKA
87 Přílohy 
Finanční nástroje podléhající sdílenému řízení a způsob jejich fungování (progra -
mové období 2014–2020)
b) Záruční nástrojePříloha IFINANCOVÁNÍ
SPLÁTKAPŮJČKA
PŮJČKAPRÉMIE
SPLÁTKA
   KONEČNÍ PŘÍJEMCI
   KONEČNÍ PŘÍJEMCI
   KONEČNÍ PŘÍJEMCI
   KONEČNÍ PŘÍJEMCI RUČITEL + SPOLURUČITEL
 v případě selhání PLATBA Řídicí orgán ESI fondů (program ESI fondů)
 POSKYTOVATEL    Jak to funguje?
VÝNOSYSPLÁTKA
PŮJČKA
SPLÁTKA
PŮJČKA
Zdroj:  Evropská komise, EIB, FI Compass – Financial Instrument products Loans, guarantees, equity and quasi-equity (FI Compass – Produkty finanč -
ních nástrojů. Půjčky, záruky, kapitál a kvazikapitál), s. 9.
88 Přílohy 
Finanční nástroje podléhající sdílenému řízení a způsob jejich fungování (progra -
mové období 2014–2020)
c) Kapitálové (či kvazikapitálové) nástrojePříloha IFINANCOVÁNÍ
VÝNOSY
 INVESTICE
 KONEČNÍ PŘÍJEMCI   NABYTÉ 
AKCIE   Řídicí orgán ESI fondů (program ESI fondů)  Jak to funguje?
  EXIT Spoluinvestoři + FINANČNÍ ZPROSTŘEDKOVATELÉ
Zdroj:  Evropská komise, EIB, FI Compass – Financial Instrument products. Loans, guarantees, equity and quasi-equity  (FI Compass – Produkty finanč -
ních nástrojů. Půjčky, záruky, kapitál a kvazikapitál), s. 14.
89 Přílohy 
Definice pojmu „finanční nástroje“ v právním základu (programové období 2014–
2020 a 2007–2013)
Regionální politika
(EFRR a  ESF)Sociální politika
(EaSI)Dopravní a  energetická politika
(CEF)
2014–2020Definici finančních nástrojů uvádí finanční nařízení, a tato definice tudíž platí pro všechny rozpočtové oblasti:
Článek 2
„p) ‚finančními nástroji‘ [se rozumí] opatření finanční podpory Unie poskytovaná z rozpočtu na doplňkovém základě a zaměřená na 
plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, 
půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů ke sdílení rizik a tam, kde je to vhodné, mohou být spojeny s granty;“
Žádná odvětvová definice neexistuje.
Nařízení o společných ustanoveních, přímo 
odkazuje na definici, kterou uvádí finanční 
nařízení.Přestože finanční nařízení obsahuje 
společnou definici, nařízení o progra -
mu Evropské unie pro zaměstnanost 
a sociální inovace (EaSI) odkazuje na 
pojem „půjčky“, „záruky“, „kapitálové“ 
a „kvazikapitálové nástroje“.Přestože finanční nařízení obsahuje 
společnou definici, nařízení, kterým se 
vytváří Nástroj pro propojení Evropy (CEF), 
odkazuje na tyto pojmy:
„kapitálové nástroje“, „půjčky nebo záru -
ky“ a „nástroje pro sdílení rizik u projekto -
vých dluhopisů“.
Regionální politika
(EFRR a  ESF)Sociální politika  
(EPMF)Dopravní a  energetická politika
(TEN)
2007–2013Neexistuje žádná formální definice.
Nepřímé definice uvádí prováděcí nařízení 
a pokyn výboru COCOF.
Článek 43 prováděcího nařízení:
„Články 43 až 46 platí pro nástroje finanč -
ního inženýrství ve formě akcí, jež vytvářejí 
návratné investice nebo poskytují záruky na 
návratné investice nebo obojí, pro:
[…]“
Pokyn výboru COCOF:
„1.2.12 K tomu, aby určitý nástroj finančního 
inženýrství spadal do působnosti nařízení 
o strukturálních fondech, je tudíž nutné, aby 
příspěvky z operačních programů […] měly 
formu návratných investic, jmenovitě kapitálu, 
půjček nebo záruk na tyto návratné investice 
v souladu se zvláštními ustanoveními článku 
44 odst. 1 písm. a), b) nebo c) obecného 
nařízení.
1.2.13 Návratné investice se liší od nenávratné 
pomoci či grantů, které jsou pro účely tohoto 
metodického pokynu definovány jako, přímý 
finanční příspěvek poskytnutý formou daru‘.“Neexistuje žádná formální definice.
Rozhodnutí o záručním mechanismu 
pro malé a střední podniky (EPMF) 
nicméně odkazuje na „záruky a nástroje 
pro sdílení rizik“, „kapitálové nástroje“ 
a „dluhové nástroje“.Neexistuje žádná formální definice.
Nařízení o transevropských sítích (TEN) 
nicméně odkazuje na „nástroj úvěrové 
záruky“, „nástroj pro sdílení rizika pro pro -
jektové dluhopisy“ a „účast na rizikovém 
kapitálu pro investiční fondy“.
Nařízení o zavedení programu na podporu 
hospodářského oživení (EEPR) odkazuje 
na investiční „nástroj“, ve kterém bude EU 
držitelem akcií.
Zdroj:  Evropská komise.Příloha II
90 Přílohy Příloha IIIPřehled finančních nástrojů EFRR ve 28 členských státech EU: počet fondů a kapitá -
lové vybavení (programové období 2007–2013)
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise, stav ke dni 31. prosince 2014.
SPPTFR
ITBG
GRUK
DEFI SE
AT
RO
MTCYBEPL
CZ
HU
SLNLDKET
LV
LT
SKNěmecko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané41
-
21
-
17
3
--
838
5 %
Legenda
(% celkového rozpočtu EFRR)
< 4
4-8
8-12
12-16227
14
110
9211
--
-
973
3 %Dánsko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané5
-
2
--
3
-
-
13
5 %Švédsko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané11
--
-
11
-
-
-
72
8 %
Nizozemsko 
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané11
12
1
-
7
--
18
2 %Spojené království
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané741032
-
25
7
-
-
662
12 %
Belgie
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané9
-
7
--
2
--
159
16 %Francie
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané120
2
341211
5
-
56
230
3 %
Portugalsko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané56
38
-
33
7
-
-
376
3 %Španělsko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané16
42
--
10
--
950
4 %
Itálie
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané108
182333
62
-
26
2526
12 %Malta
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané21
-
1
----
10
2 %Řecko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané32
4
17
245
--
1308
11 %Kypr
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané5122
----
17
6 %Finsko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané1
--
-
-
1
-
-
35
4 %Estonsko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané5
-
3
--
11
-
119
6 %Lotyšsko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané14
15
1
61
-
-
146
6 %Polsko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané
Litva
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané34
3
22
45
--
-
396
12 %Česká republika
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané513
--
1
-
-
171
1 %Slovensko 
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané711
--
4
-
1
95
2 %
Maďarsko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané170
1
74202847
--
762
6 %Bulharsko 
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané10
21133
--
330
10 %Rumunsko 
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané41111
---
129
1 %
Rakousko
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané2
--
11
--
10
1 %Slovinsko 
Celkový počet fondů
Příspěvky z EFRR (v mil. EUR)
Podíl z rozpočtu EFRRPodílové
Půjčka 
Záruka
Kapitál
Smíšené 
Jiné
Nevykázané3
1
-
1
-
1
--
105
5 %
91 Přílohy Příloha IV
Zdroj:  EÚD na základě údajů Komise, stav ke dni 31. prosince 2014.
ITDEPLDKET
LV
LT
Legenda
(% celkového rozpočtu ESF)
< 1
1-2
2-33-41
-
-
1
-
-
-
6
2 %Estonsko
Nevykázané
Příspěvky z ESF (v mil. EUR)
Podíl z celkového rozpočtu ESFPodílové
Úvěr 
Záruka
KapitálCelkový počet fondů
SmíšenéLotyšsko
Nevykázané
Příspěvky z ESF (v mil. EUR)
Podíl z celkového rozpočtu ESFPodílové
Úvěr 
Záruka
Kapitál1
-
-
---
1
13
2 %Celkový počet fondů
Smíšené
Celkový počet fondů
Nevykázané
Příspěvky z ESF (v mil. EUR)Podílové
Úvěr 
Záruka
Kapitál21
1
-
--
14
1 %Smíšené -Litva
Podíl z celkového rozpočtu ESFNevykázané
Příspěvky z ESF (v mil. EUR)Podílové
Úvěr 
Záruka
Kapitál21
1
20
---
31
<1 %Smíšené -Polsko
Podíl z celkového rozpočtu ESFCelkový počet fondů 4
-
211
-
-
126
1 %Německo 
Nevykázané
Příspěvky z ESF (v mil. EUR)
Podíl z celkového rozpočtu ESFPodílové
Úvěr
Záruka
KapitálCelkový počet fondů
Smíšené
20
2
75
-
51
261
4 %Itálie
Nevykázané
Příspěvky z ESF (v mil. EUR)
Podíl z celkového rozpočtu ESFPodílové
Úvěr 
Záruka
KapitálCelkový počet fondů
Smíšené4
-
1
-
--
3
10
4 %Dánsko
Příspěvky z ESF (v mil. EUR)
Podíl z celkového rozpočtu ESFPodílové
Úvěr
Záruka
Kapitál
Nevykázané
SmíšenéCelkový počet fondůPřehled finančních nástrojů EFRR ve 28 členských státech EU: počet fondů a kapitá -
lové vybavení (programové období 2007–2013)
92 Přílohy Příloha VSouhrnný přehled požadavků v rámci předběžného posuzování (programové období 
2014–2020)
PrvekFinanční nástroje v  rámci sdíleného řízení v  politice 
soudržnosti (programové období 2014–2020)Centrálně řízené finanční nástroje v  sociální, energetické 
a dopravní politice (s účinností od 1. ledna 2013)
Právní základPrávní základ:
Analyzované a vykazované aspekty jsou uvedeny v čl. 37 odst. 2 
a čl. 37 odst. 3 nařízení o společných ustanoveních. Patří mezi ně 
následující aspekty.Právní základ:
Ustanovení čl. 140 písm. f) finančního nařízení stanoví, že finanč -
ní nástroje musí být zřízeny na základě předběžného posouzení. 
Prvky tohoto hodnocení jsou popsány v prováděcích pravidlech 
k finančnímu nařízení1 a souhrnně uvedeny níže.
Selhání trhuAnalýza selhání trhu, neoptimálních investičních situací a inves -
tičních potřeb.Zjištění nedostatků trhu nebo jeho selhání či neoptimálních 
investičních situací a posouzení investičních potřeb s ohledem na 
cíle politik.
Přidaná hodnotaPosouzení přidané hodnoty finančních nástrojů, které přicházejí 
v úvahu jako nástroje, které by mohly být podporovány z ESI fon -
dů, slučitelnost s jinými formami veřejných intervencí na témže 
trhu, přiměřenost plánované činnosti, a  opatření minimalizující 
narušení trhu. ο Prokázání toho, že zjištěné potřeby trhu nelze řešit vhod -
ným způsobem a včas prostřednictvím tržně orientovaných 
činností či zásahů EU, u nichž se nejedná o financování 
z finančního nástroje.
 ο Prokázání toho, že plánovaný finanční nástroj je slučitel -
ný s novými i stávajícími finančními nástroji, s nimiž se 
nepřekrývá.
Státní podpora Možné důsledky pro státní podporu. Nepoužije se.
Pákový efektOdhad dodatečných veřejných a soukromých zdrojů, které lze 
pomocí finančního nástroje potenciálně získat, a to až po úroveň 
konečného příjemce (očekávaný pákový efekt).Posouzení plánované akce z hlediska proporcionality, pokud jde 
o rozsah zjištěného nedostatku financování, očekávaný pákový 
efekt a další kvalitativní účinky.
Investiční 
strategieNavrhovaná investiční strategie včetně prozkoumání možností 
nabízených finančních produktů.Určení nejefektivnějšího způsobu realizace finančního nástroje.
VýsledkySpecifikace očekávaných výsledků a očekávaného způsobu, jakým 
bude předmětný finanční nástroj přispívat k plnění konkrétních 
cílů stanovených v rámci příslušné priority, včetně ukazatelů 
umožňujících posouzení tohoto příspěvku.Stanovení souboru vhodných výkonnostních ukazatelů.
PonaučeníPosouzení poznatků získaných z podobných nástrojů a dřívějších 
předběžných posouzení vypracovaných členskými státy.Právní základ neobsahuje žádné srovnatelné ustanovení pro 
zohlednění předchozích zkušeností.
Možnost 
přezkumuUstanovení umožňující provádět podle potřeby přezkum a aktu -
alizaci předběžného posouzení v průběhu provádění kteréhokoli 
finančního nástroje, který byl na základě takového posouzení 
zaveden, pakliže během prováděcí fáze řídicí orgán shledá, že 
předběžné posouzení již dostatečně přesně neodráží podmínky 
na trhu v době provádění.Právní základ neobsahuje žádné ustanovení o přezkumu.
1  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu 
a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1).
93 Odpovědi  
Komise
Shrnutí
II
Komise souhlasí, že s poskytováním finanční podpory z rozpočtu EU prostřednictvím finančních nástrojů je spo -
jena řada výhod, což je důvod, proč v programovém období 2014–2020 aktivně podporuje a prosazuje jejich větší 
využívání.
VI
Komise se domnívá, že účinky problémů zjištěných Účetním dvorem se liší podle jednotlivých členských států a typů 
finančních nástrojů a že obecně finanční nástroje představují i nadále účinný a účelný způsob poskytování finanč -
ních prostředků EU.
VI první odrážka
Komise se domnívá, že průměrná míra vyplácení 57 % (údaj ke konci roku 2014) vychází z velmi různorodého stavu. 
Riziko, že při uzavření nebude dosaženo plné míry vyplácení, se týká jen omezeného počtu finančních nástrojů jen 
v několika členských státech.
Nízká míra vyplácení na konci roku 2014 je důsledkem řady činitelů, které zahrnují finanční krizi, omezené zkuše -
nosti v některých členských státech a pozdní zahájení některých nástrojů.
VI druhá odrážka
V případě finančních nástrojů se sdíleným řízením neumožňovaly právní požadavky na podávání zpráv Komisi získat 
vyčerpávající údaje ohledně účasti soukromých investorů z členských států. Komise však konstatuje, že pravidla 
státní podpory vyžadují u některých finančních nástrojů minimální účast soukromých investorů (např. 30 % a v 
některých případech dokonce 60 %).
Komise se domnívá, že díky centrálně řízeným finančním nástrojům vytvořeným v období 2007–2013 se podařilo zís -
kat značné prostředky ze soukromého sektoru na úrovni projektů, a to i v případech, kdy nebyly poskytnuty žádné 
soukromé příspěvky na úrovni fondu (jako například fond Marguerite). Domníváme se, že zkušenosti získané v rámci 
těchto nástrojů pomohou Komisi vytvářet nástroje schopné přilákat ještě více soukromých investic.
VI třetí odrážka
Komise se domnívá, že četnost recyklace fondů během období způsobilosti není sama o sobě cílem.
Kromě toho by se datum splatnosti poskytovaných prostředků mělo přizpůsobovat typologii financovaných investic 
a veškeré závěry ohledně omezeného revolvingového efektu by měly vycházet z data zřízení finančního nástroje, 
doby odkladu, data splatnosti a výchozí sazby financování poskytnutého konečným příjemcům.
Odpovědi Komise 94
VI čtvrtá odrážka
Podle pravidel stanovených pro programové období 2007–2013 jsou náklady na řízení a s ním související odměny 
vázány na částky vyplacené do finančních nástrojů, a nikoli na částky vyplacené konečným příjemcům. Komise kon -
statuje, že srovnání s centrálně řízenými nástroji bude možné až po uzavření nástrojů EFRR a ESF.
Náklady na řízení a s ním související odměny pro období 2014–2020 musí být vázány na výkonnost, a to včetně čás -
tek vyplacených konečným příjemcům.
VIII první doporučení
Komise toto doporučení přijímá.
Pokaždé, když je vytvářen nový finanční nástroj, by předběžné posouzení mělo zahrnovat analýzu poznatků získa -
ných u podobných nástrojů v minulosti.
VIII druhé doporučení
Komise toto doporučení přijímá.
U centrálně řízených nástrojů příslušné právní základy stanoví provedení přezkumu nebo hodnocení v polovině 
období.
Komise zajistí, že všechny budoucí přezkumy finančních nástrojů v polovině období budou zahrnovat i vyvozená 
ponaučení a účinky všech významnějších sociálně-ekonomických změn na zdůvodnění nástroje a odpovídající pří -
spěvek z rozpočtu EU.
VIII třetí doporučení
Komise toto doporučení přijímá.
Komise se domnívá, že pokud jde o její odpovědnost, provádění tohoto doporučení je zajištěno prostřednictvím 
návrhu pokynů k možnostem provádění podle čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení o společných ustanoveních, které bylo 
poprvé předloženo členským státům 28. dubna 2016 a je nyní dokončováno, podrobného vyjasnění náležitostí inici -
ativy na podporu malých a středních podniků poskytnutého členským státům a pokynů členským státům týkajících 
se doplňkovosti ESI fondů a fondu EFSI.
VIII čtvrté doporučení
Komise toto doporučení nepřijímá.
Nepovažuje za nutné provádět změny finančního nařízení nebo příslušných odvětvových pravidel (nařízení o spo -
lečných ustanoveních a centrálně řízená odvětvová pravidla) a domnívá se, že tento problém může být uspokojivě 
vyřešen prostřednictvím poskytnutí pokynů.
Generální ředitelství, jejichž působnost souvisí s ESI fondy, v tomto ohledu zahájila přípravu návrhu pokynů o podá -
vání zpráv. Tento návrh byl předložen členským státům dne 28. dubna 2016 a měl by obsahovat podrobné infor -
mace o výpočtu pákového efektu, který je stanoven ve finančním nařízení. V červnu roku 2015 zpřesnila Komise 
metodiku pro výpočet pákového efektu u centrálně řízených finančních nástrojů na období 2014–2020 tak, aby sou -
držným a harmonizovaným způsobem zajistila soulad s platnými požadavky na pákový efekt ve finančním nařízení 
a v prováděcích pravidlech.
Odpovědi Komise 95
VIII páté doporučení
Komise toto doporučení přijímá.
Členské státy budou při uzavírání operačních programů muset vykazovat vnitrostátní soukromé spolufinancování 
skutečně vyplacené do finančních nástrojů, jakož i totožnost poskytovatelů vnitrostátního spolufinancování, formu 
poskytnutého vnitrostátního spolufinancování a veškeré fondy společného investování doplňující zdroje programu.
VIII šesté doporučení
Komise toto doporučení přijímá.
Komise zahájila přípravu návrhu pokynů k preferenčnímu odměňování, který byl předložen členským státům v říjnu 
2015, a v současnosti probíhá příprava jeho konečného znění.
VIII sedmé doporučení
Komise toto doporučení částečně přijímá, pokud se dotýká jejích legislativních návrhů pro programové období po 
roce 2020.
VIII osmé doporučení
Komise toto doporučení přijímá.
Pokud jde o sdílené řízení, zařadí Komise do konečného znění návrhu pokynů k možnostem provádění podle čl. 38 
odst. 1 písm. b) nařízení o společných ustanoveních dodatečná doporučení, která budou požadovat sladění struktur 
finančních nástrojů s politikou stanovenou ve sdělení Komise o balíčku proti vyhýbání se daňovým povinnostem 
z ledna 2016.
Pokud jde o centrálně řízené nástroje, Komise už napsala EIB a EIF, aby zdůraznila význam svých opatření proti 
vyhýbání se daňovým povinnostem a vyzvala k další podpoře osvědčených postupů v této oblasti ze strany EIB/EIF. 
Komise vede aktivní dialog s EIB a EIF o přezkumu jejich příslušných politik v této oblasti.
VIII deváté doporučení
Komise toto doporučení přijímá.
Komise v konečném znění pokynů k možnostem provádění podle čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení o společných usta -
noveních zdůrazní význam požadavku nařízení o společných ustanoveních na využití vrácených zdrojů v dohodě 
o financování podepsané řídicími orgány a uvede, že ověření vhodnosti tohoto ustanovení spadá do působnosti 
pravidelných auditů kontrolních orgánů.
VIII desáté doporučení
Komise toto doporučení přijímá.
Pokyny pro předběžné posouzení přijaté v květnu 2014 vysvětlují podmínky, za jakých je možné přispívat z progra -
mových zdrojů na období 2014–2020 do stávajících finančních nástrojů, přičemž návrh pokynů pro výběr subjektů 
k provádění finančních nástrojů, který Komise začala připravovat, by měl obsahovat oddíl vysvětlující podmínky, 
jimiž se řídí změny smluv. V současnosti se připravuje konečné znění těchto pokynů.
Odpovědi Komise 96
VIII jedenácté doporučení
Komise toto doporučení přijímá.
Pokyny k uzavření operačních programů (rozhodnutí Komise C(2015) 2771) stanoví povinné vykazování nákladů na 
řízení a s ním souvisejících odměn vzniklých a vyplacených do března 2017.
VIII dvanácté doporučení
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise se domnívá, že pravidla jsou jednoznačně stanovena v právním základu, k němuž byly vydány podrobné 
pokyny, a že v této fázi neexistuje prostor pro změnu výkladu.
VIII třinácté doporučení
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise se domnívá, že povinná ustanovení týkající se odměňování založeného na výkonnosti stanovená v čl. 42 
odst. 5 nařízení o společných ustanoveních, jakož i podrobná kritéria pro výpočet nákladů a poplatků na základě 
výkonnosti stanovená v článku 12 nařízení v přenesené pravomoci č. 480/2014 představují odpovídající základ pro 
dosažení požadovaného motivačního účinku a že v této fázi není dostatečný důvod k předkládání pozměňovacího 
návrhu.
VIII čtrnácté doporučení
Komise konstatuje, že toto doporučení je určeno členským státům.
Komise souhlasí s tím, že řídicí orgány by měly co nejlépe využívat stávající právní požadavky.
VIII patnácté doporučení
Komise toto doporučení nepřijímá.
Pokud jde o proveditelnost a proporcionalitu provádění tohoto doporučení, Komise se domnívá, že analýza by vyža -
dovala oddělení nákladů na granty a na finanční nástroje, které vynakládají řídicí orgány, přičemž pravděpodobně 
na obou úkolech pracují stejní zaměstnanci. Kromě toho se analýzy nákladů na granty a na finanční nástroje, jakož 
i na cílené řízení a na přímé řízení finančních nástrojů liší, protože se jedná o odlišné prostředky realizace politiky, 
které se zaměřují na odlišné typy investic.
Úvod
02
Komise by chtěla upozornit na další výhody, jako je lepší know-how a přístup k širšímu spektru finančních nástrojů 
při realizaci politiky.
Odpovědi Komise 97
08
Komise zdůrazňuje, že kritéria pro výběr správců fondů, jak jsou stanovena v článku 7 nařízení č. 480/2014, se uplatní 
i v případech, kdy nelze použít pravidla pro zadávání veřejných zakázek.
Pravidla státní podpory rovněž požadují, aby správce fondu byl vybírán otevřeným, transparentním a nediskriminač -
ním postupem.
Komise se domnívá, že se jedná o silná ochranná opatření, která zajistí spolehlivý výběr správce fondu.
09
Komise konstatuje, že ne u všech centrálně řízených nástrojů je správce fondu jmenován v legislativním návrhu; 
např. v nařízení o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace je uvedena skupina EIB, nejsou však 
vyloučeni jiní správci fondu.
22
Komise připomíná, že fond EFSI má za cíl mobilizovat nejméně 315 miliard EUR se zárukou z rozpočtu EU ve výši 
16 miliard EUR a dalšími 5 miliardami EUR rizikové kapacity ze zdrojů EIB.
Tato záruka by podle předpokladů měla vyvolat větší pákový efekt v porovnání s odlišnými produkty, které existují 
v rámci finančních nástrojů ESI fondů.
Připomínky
31
S ohledem na životní cyklus finančních nástrojů se v posledních letech provádění očekává nárůst, přičemž závěr 
o míře vyplácení plateb lze v plném rozsahu učinit po uzavření programů.
32
Viz odpověď Komise k bodu 43 a doporučení 5 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2014.
33
Komise se domnívá, že neexistuje automatická vazba mezi mírou vyplácení a výší počátečního kapitálového vyba -
vení, a to vzhledem k těmto činitelům:
Analýza míry vyplácení je založena na údajích shromážděných ke konci roku 2014. Meziroční nárůst v roce 2014 
(+12  % u příspěvků OP na finanční nástroje a +38 % u plateb konečným příjemcům, což vede k 10% zvýšení celkové 
míry vyplácení) odpovídá životnímu cyklu finančních nástrojů. Komise očekává, že míra čerpání ve zprávě za rok 
2015 a v závěrečné zprávě o provádění zahrnující roky 2016 a 2017 bude podstatně vyšší.
Komise konstatuje, že výši míry vyplácení na konci roku 2014 ovlivňovaly rovněž jiné činitele, jako např. nové 
nástroje vytvořené v roce 2014 a pozdní vypořádání finančních nástrojů v některých členských státech v letech 2012 
a 2013.
Viz také odpovědi Komise k bodům 53 a 54.
Odpovědi Komise 98
34
Komise je přesvědčena, že celkovou míru čerpání ve výši 75 % a míru vyplácení u finančních nástrojů přibližně 60  % 
na konci roku 2014 lze považovat za odpovídající. Jak vyplývá z obrázku 2a, vysoká míra čerpání existuje rovněž 
v některých členských státech, které přidělují do finančních nástrojů značné částky.
Jako u všech statistik i zde se vyskytují výjimky:
– nízká celková míra čerpání a vysoká míra vyplácení v Rumunsku a České republice,
– vysoká celková míra čerpání a střední míra vyplácení v Řecku a ve Francii,
– Itálie, Španělsko a Slovensko s celkově nízkou mírou čerpání.
Komise zavedla konkrétní opatření s cílem pomoci státům, které nemají uspokojivé výsledky, zvýšit administrativní 
kapacitu tak, aby mohly využívat fondy podle svých potřeb.
Společná odpověď Komise k bodům 36 až 38
Komise riziko uvedené Účetním dvorem zjistila (i když v některých případech bylo zvýšení oprávněné s ohledem na 
podmínky na trhu). Pravidla pro období 2014–2020 na rozfázování plateb tuto problematiku řeší.
Komise by ráda upozornila, že finanční zprostředkovatelé v žádném případě neschválí zahájení provádění finanč -
ního nástroje, pokud by nebylo k dispozici dostatečné množství finančních prostředků.
40
Úprava nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn je v souladu se zásadou subsidiarity výsledkem ujednání mezi 
řídicím orgánem a správcem fondu.
V řadě případů tato ujednání rovněž zahrnují odměňování založené na výkonnosti a/nebo stanoví náklady na řízení 
a s ním související odměny, které nedosahují maximální prahové hodnoty stanovené v nařízení. V některých přípa -
dech nebyly z rozpočtu EU hrazeny žádné náklady na řízení a s ním související odměny.
Nařízení stanoví pouze maximální úroveň způsobilých nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn, která je stano -
vena v závislosti na výši vloženého kapitálu.
41
Pokud jde o investice do malých a středních podniků, byly finanční nástroje řízené EIF zahájeny v období 2013–2014 
a některým nástrojům byly v roce 2015 přiděleny ještě dodatečné prostředky. I když míra vyplácení na konci roku 
2014 dosahovala podprůměrných hodnot, do konce období způsobilosti se očekává další významný nárůst.
V případě investic do fondů rozvoje měst došlo ze strany EIB a fondů rozvoje měst od roku 2014 k výraznému urych -
lení investiční aktivity. Pomalý rozjezd investičních projektů na úrovni konečných příjemců lze vysvětlit infrastruk -
turní povahou, a tudíž delším cyklem projektů JESSICA, které zahrnují složitější postupy povolování, státní podporu 
a zálohy na práce. Na řadu jihoevropských fondů měla také nepříznivý vliv makroekonomická krize a krize bankov -
ního sektoru.
Odpovědi Komise 99
43
Komise se domnívá, že změny, které zavedla ve svých pokynech k uzavření operačních programů, nepřekročily 
působnost čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006, ve znění pozdějších předpisů, a proto nevyžadovaly změnu legis -
lativního aktu (viz také odpověď Komise k bodu 6.52 a doporučení 5 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2014).
44
Komise nepovažuje předpovědi míry vyplácení prováděné na základě předchozích let za nejvhodnější metodu 
odhadnutí míry vyplácení na konci roku 2015, protože nezohledňuje celý životní cyklus finančních nástrojů ani čas 
uplynulý od zřízení konkrétního fondu.
Viz také odpověď Komise k bodu 43.
48
Zkušenosti ukazují, že není vhodné regulovat konkrétní obsah obchodního plánu. To je rovněž v souladu s duchem 
sdíleného řízení a zásadami subsidiarity a proporcionality.
Způsob, jakým byl čl. 43 odst. 2 obecného nařízení původně koncipován, vyvolával zásadní otázky. Například se 
nepovažovalo za vhodné požadovat, aby spolufinancující partneři předkládali obchodní plán, protože obchodní 
plán (nebo jiný příslušný doklad) by měl předkládat pouze správce fondu. Kromě toho se v čl. 43 odst. 2 nerozlišo -
valo mezi obchodním plánem podílového fondu a obchodním plánem finančního zprostředkovatele, a jeho obsah 
tedy vzbuzoval nejasnosti.
Ani v právním rámci na období 2014–2020, který je ucelenější, není přesný obsah obchodního plánu stanoven. 
Klíčovým prvkem s ohledem na zřízení finančního nástroje je dohoda o financování uzavřená mezi řídicím orgánem 
a správcem fondu. Dohoda o financování musí obsahovat investiční strategii a plán podnikání a několik dalších nále -
žitostí (viz příloha IV nařízení o společných ustanoveních).
50
Komise opakovaně doporučila členským státům, aby do dohod o financování zahrnuly podmínky pro možné čer -
pání prostředků z finančních nástrojů a aby pokročily v rozfázování plateb do nástroje (viz bod 5.3 pokynů výboru 
COCOF FEI 10-0014-05-EN).
51
Komise konstatuje, že různé fondy v téže zemi vykazovaly odlišné výsledky.
Komise se domnívá, že k naddimenzování finančních nástrojů mohly kromě spolehlivosti analýzy mezer přispět 
i další činitele (např. finanční krize nebo pozdní zřízení nástrojů, které má vliv na vyplácení fondů).
Finanční nástroje jsou nadto tržně orientované nástroje. Analýza mezer odhalí, případně vyvrátí existenci selhání 
daného trhu. Několik let po zřízení nástroje se však tržní podmínky mohou výrazně lišit. Hodnocení výkonnosti 
finančního nástroje pomocí odkazu na vazbu mezi analýzou mezer a mírou vyplácení proto zřejmě nezohledňuje 
tyto vyvíjející se tržní podmínky.
Odpovědi Komise 100
52
Komise konstatuje, že v období 2007–2013 vyžadoval právní rámec provádění analýzy mezer jen nepřímo. Vzhledem 
k tomu považuje Komise skutečnost, že 82 % dotázaných v průzkumu Účetního dvora analýzu mezer provedlo, za 
pozitivní.
53
Komise připomíná, že nepřímý požadavek na provedení analýzy mezer v období 2007–2013 neobsahoval žádné 
povinné ani podrobné požadavky, jaké byly stanoveny pro předběžné posouzení v článku 37 nařízení o společných 
ustanoveních pro období 2014–2020. Komise je přesvědčena, že nový právní požadavek zabrání vzniku souvisejícího 
rizika a že druhá vrstva přezkumu by nepředstavovala žádnou přidanou hodnotu.
Provádění předběžného posouzení spadá do působnosti řídicího orgánu a jeho výsledky se před přijetím jakékoli 
rozhodnutí o příspěvku programu do finančních nástrojů předkládají monitorovacímu výboru. Předběžné posou -
zení není samo o sobě rozhodnutím. Pomáhá předcházet překrývání a nesoudržnosti mezi nástroji prováděnými 
různými subjekty na různých úrovních a vyhnout se některým problémům zjištěným v období 2007–2013.
Ze zkušenosti Komise vyplývá, že předběžná posouzení v období 2014–2020 jsou prováděna subjekty, které mají 
zkušenosti s trhem a jsou odborně způsobilé, včetně skupiny EIB. Požadavek na předběžné posouzení byl navržen 
tak, aby zajišťoval nezávislost a nestrannost. Předběžné posouzení je pod silnou veřejnou kontrolou s mnohem 
vyšší přidanou hodnotou než „nezávislý přezkum“, protože jeho výsledky jsou předkládány monitorovacímu výboru 
a jsou zveřejňovány do tří měsíců ode dne dokončení.
Komise se domnívá, že nový systém rozfázování plateb bude fungovat také jako tržní test a jako druhá vrstva 
ochranných opatření. V případě, že vyplácení konečným příjemcům neplní očekávání, Komise v dalším vyplácení 
nepokračuje.
54
Komise konstatuje, že „vyvozená ponaučení“ a „významnější sociálně-ekonomické změny“ jsou už zohledněny 
v rámci systematického přezkumu centrálně řízených nástrojů na období 2014–2020 v polovině období. Proto se 
Komise domnívá, že předběžná posouzení není třeba s ohledem na tato hlediska nijak doplňovat.
55
Komise připomíná, že i když je finanční nástroje třeba vytvářet v souladu s pravidly jednotlivých (vnitrostátních/
regionálních) programů, neznamená to, že v každém regionu musí být vytvořen finanční nástroj. Je možné vložit 
několik příspěvků z programu do jednoho finančního nástroje a využít tak úspor z rozsahu a kritického množství.
Rovněž se zdůrazňuje, že částky přidělené na finanční nástroje v určitém regionu nejsou libovolné. Jsou součástí 
programové strategie používané pro jednání o programech a zahrnují analýzu potřeb regionu, která je potvrzena 
předběžným posouzením programu.
Odpovědi Komise 101
57
Cílem politiky soudržnosti bylo poskytnout dostatečnou škálu možností tak, aby byla vybrána nejlepší možnost 
provádění s ohledem na zjištěné selhání trhu, která poskytne co nejúčinnější podporu.
Nástroje by měly vycházet z předběžného posouzení a měly by být navrženy tak, aby bránily překrývání a zajišťo -
valy doplňkovost. Je možné vložit několik příspěvků z programů z různých regionů do jednoho finančního nástroje 
a využít tak úspor z rozsahu a kritického množství. V závislosti na typu nástroje (např. úvěry a záruky) a specific -
kých okolnostech v členských státech vykazují některé menší fondy stejné výsledky jako fondy větší, nebo i lepší 
výsledky (např. v Německu, Polsku nebo ve Francii).
Komise je přesvědčena, že předběžné posouzení poskytne stanovením vhodné velikosti finančního nástroje spoleh -
livé a odpovídající výsledky s větší přesností než jakékoli obecné informace vydané odvětvím investičních fondů.
59
Komise připomíná, že tato možnost v nařízení o společných ustanoveních neodstraňuje zeměpisná omezení jed -
notlivých přispívajících programů. Zeměpisné vymezení způsobilých regionů je jedním z hlavních rysů politiky 
soudržnosti.
Viz odpovědi Komise k bodům 55 a 57.
61
Podle čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení o společných ustanoveních mohou řídicí orgány poskytnout finanční příspěvek 
na finanční nástroje zřízené na úrovni Unie, spravované přímo nebo nepřímo Komisí.
Komise podrobně vyjasnila náležitosti iniciativy na podporu malých a středních podniků, která je finančním nástro -
jem na úrovni EU, a to v úzké spolupráci s členskými státy. Komise kromě toho vydala brožuru, která slouží jako 
průvodce pro členské státy v otázkách doplňkovosti mezi ESI fondy a fondem EFSI. Pokud budou vytvářeny nové 
nástroje na úrovni EU, Komise na žádost členských států poskytne pokyny ohledně příspěvků z programových 
zdrojů do nástrojů na úrovni EU.
64
Definice finanční páky („aktivační účinek finančních prostředků“) vychází z článku 223 prováděcích pravidel 
k finančnímu nařízení, což umožní jednotné vykazování členskými státy.
Do rozpravy o společné definici finanční páky se zapojily všechny útvary Komise. Oddíl 2.3.4 sdělení Komise 
KOM(2011) 662 ze dne 19. října 2011 zavádí jednotnou koncepci.
Odpovědi Komise 102
65
Diskuse o definici finanční páky mezi Účetním dvorem a Komisí probíhá od roku 2010. Jak je uvedeno v odpovědi 
Komise k bodu 64, definice finanční páky vychází z finančního nařízení a zajišťuje jednotné vykazování ze strany 
členských států.
Komise se domnívá, že výklad pojmu pákový efekt Účetního dvora se odchyluje od definice uvedené v článku 223 
prováděcích pravidel k finančnímu nařízení EU: „[… podíl] objemu financování poskytnutého způsobilým konečným 
příjemcům a výše příspěvku Unie“. To znamená, že pákový efekt by měl být vnímán jako poměr finančních pro -
středků Unie vyčleněných na finanční nástroj (vstup) a (celkové) výše finančních prostředků poskytnutých způsobi -
lým konečným příjemcům (výstup).
Tento výklad ve skutečnosti umožňuje srovnatelné posouzení pákového efektu u finančních nástrojů a grantů.
U nástrojů sdíleného řízení bude Komise na základě zpráv předkládaných členskými státy schopna rozlišit mezi 
pákovým efektem soukromých a vnitrostátních veřejných příspěvků v rámci operačního programu a/nebo dodateč -
ných soukromých nebo veřejných kapitálových příspěvků. Spolufinancování nemusí nutně znamenat pouze veřejné 
financování. Prioritní osa může být založena na způsobilých výdajích z veřejných zdrojů nebo celkových způsobi -
lých výdajích (které zahrnují veřejné i soukromé výdaje). Většina os vytvořených na podporu malých a středních 
podniků a soukromého sektoru obecně je založena na celkových výdajích (viz článek 120 nařízení o společných 
ustanoveních).
Vzhledem k tomu, že evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy) jsou vždy prováděny prostřednictvím ope -
račních programů, které jsou spolufinancovány z veřejných a/nebo soukromých zdrojů (zatímco finanční nástroje 
prováděné v rámci jiných oblastí politiky nevyžadují tuto formu spolufinancování na úrovni programu), nebylo 
by případné domnívat se, že toto spolufinancování by nemělo být považováno za prostředky finanční páky pro 
finanční nástroje prováděné prostřednictvím ESI fondů.
67
Komise zdůrazňuje, že zprávy členských států za období 2014–2020 mimo jiné umožní Komisi poskytovat informace 
o pákovém efektu finančních nástrojů, které budou zohledňovat požadavky na spolufinancování, tedy skutečnost, 
že vnitrostátní spolufinancování může být tvořeno veřejnými a/nebo soukromými výdaji.
68
Komise zřídila horizontální pracovní skupinu, která vytváří pokyny k výkladu pravidel stávajícího finančního nařízení 
v souvislosti s prováděním finančních nástrojů v období 2014–2020, včetně pákového efektu.
Komise také odkazuje na odpovědi k bodům 69 a 73.
Odpovědi Komise 103
69
Stávající finanční nařízení a jeho prováděcí pravidla vyžadují, aby byly zprávy o aktivačním účinku podávány na 
základě jednotného přístupu. Komise přijala opatření k doladění metodiky pro výpočet pákového efektu, jak je 
uvedeno v odpovědi k bodu 68.
Vzhledem k tomu, že ustanovení týkající se finančních nástrojů vstoupila v platnost v lednu 2014, revidovaný přístup 
se použije až na finanční nástroje v období 2014–2020.
Kromě toho je třeba konstatovat, že rozsah těchto nástrojů není zdaleka stejnorodý, což vysvětluje některé rozdíly 
v použité metodice. Tyto rozdíly by proto neměly být systematicky vnímány jako nesrovnalosti.
70
Komise souhlasí s tím, že odlišné metodiky přizpůsobené různým nástrojům je třeba vyjasnit, a konstatuje, že 
v tomto ohledu už probíhají určité snahy.
V červnu roku 2015 Komise zpřesnila metodiku pro výpočet pákového efektu tak, aby soudržným a harmonizova -
ným způsobem zajistila soulad s platnými požadavky na pákový efekt ve finančním nařízení a v prováděcích pra -
vidlech. Tato metodika zahrnuje finanční nástroje na úrovni EU ve stávajícím programovém období (2014–2020). 
Podle výše uvedené metodiky by mělo množství finančních prostředků pro způsobilé konečné příjemce odpovídat 
objemu finančních prostředků poskytnutých způsobilým konečným příjemcům finančním nástrojem prostřednic -
tvím jeho řetězce financování, včetně části příspěvku Unie.
Kromě toho lze také zohlednit finanční prostředky poskytnuté mimo rámec řetězce financování finančního nástroje, 
pokud existuje zřejmá souvislost s financováním poskytovaným prostřednictvím řetězce financování finančního 
nástroje. V souladu s uvedenými zásadami se v případě financování infrastruktury pro účely výpočtu objemu finanč -
ních prostředků na projekt zohledňují veškeré zdroje finančních prostředků – kapitálové investice, půjčky i granty. 
V tomto kontextu zajišťuje financování transakce z rozpočtu EU vysoký stupeň jistoty a dosažitelnosti výsledku 
transakce jako celku, což v důsledku vede k mobilizaci vyššího objemu finančních prostředků.
Ve vykazovaném období od roku 2015 Komise zajistí větší jednotnost metodiky pro výpočet pákového efektu 
v rámci jednotlivých nástrojů a typů produktů.
Viz také odpovědi Komise k bodům 69 a 73.
Odpovědi Komise 104
Rámeček 7
Komise konstatuje, že metodika OECD se týká způsobu měření objemu mobilizovaných prostředků ze zdrojů v sou -
kromém sektoru v rámci oficiálního rozvojového financování.
Komise se domnívá, že příčinnou souvislost mezi příspěvkem z rozpočtu EU a množstvím finančních prostředků, 
které byly díky nim mobilizovány, je možné posuzovat pouze individuálně.
I omezené příspěvky na projekty ze strany EU a EIB mohou mít kladný dopad:
— získání dalšího financování ze soukromých prostředků alespoň ve výši prioritní půjčky EIB (v případě všech pro -
jektů zaručených nástrojem LGTT, kde je půjčka EIB rovna výši půjček z jiných bank),
— možnost vstoupit do provedení finanční závěrky dohod soukromých finančních institucí nebo vnitrostátních 
rozvojových bank díky uznávané úloze EIB jakožto finanční instituce AAA;
— zapojení veřejných orgánů s EIB do projektů s dlouhodobou splatností, které by jinak nebylo možné financovat 
výhradně v regionálním nebo i vnitrostátním kontextu kvůli kratším požadavkům soukromých investorů na 
kratší návratnost investic.
Vzhledem k uvedeným důvodům se Komise domnívá, že společné finanční příspěvky EK a EIB, jakož i úloha EIB jako 
institucionální banky vedou k přijímání rozhodnutí vnitrostátních/regionálních orgánů o zadávání projektů v rámci 
partnerství veřejného a soukromého sektoru, u nichž je část financování poskytována na dlouhodobém základě 
z vnitrostátních rozpočtů společně s dlouhodobým zapojením EU a EIB, které by soukromé instituce nebyly schopny 
samy o sobě provést.
Metodika pro výpočet multiplikátoru byla v koncepci Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) zpřesněna. 
Za tímto účelem byly investiční náklady projektu upraveny tak, aby vylučovaly financování grantů EU, finančních 
nástrojů EU nebo grantů / finančních nástrojů ESI fondů (včetně souvisejícího vnitrostátního veřejného spolufinan -
cování ze strany řídicích orgánů), které jsou používány ke spolufinancování navrhovaných projektů.
Společná odpověď Komise k bodům 71 a 72
Rámec pro provádění ESI fondů poskytuje nařízení o společných ustanoveních. Další právní rámce, jako například 
směrnice v oblasti zadávání veřejných zakázek nebo pravidla státní podpory, platí rovněž, aniž by bylo třeba je 
v nařízení o společných ustanoveních opakovat. Finanční nařízení platí stejným způsobem, zejména jeho zvláštních 
předpisy vztahující se na sdílené řízení.
V dubnu 2016 vydala Komise pokyny k vykazování, které se týkají výpočtu pákového efektu a mají za cíl nabídnout 
členským státům soudržnou metodiku. Tím se zajistí spolehlivé a srovnatelné údaje týkající se předpokládaného 
a dosaženého pákového efektu. U nástrojů sdíleného řízení umožní vykazování na úrovni členských států Komisi 
rovněž poskytovat informace o pákovém efektu finančních nástrojů, které budou zohledňovat požadavky na spo -
lufinancování, jež může být tvořeno veřejnými a/nebo soukromými výdaji.
Odpovědi Komise 105
73
Komise se domnívá, že na cíl získání soukromého kapitálu by neměl být kladen nadměrný důraz, a to zejména 
v odvětvích, kde dochází k výrazným selháním trhu.
U centrálně řízených nástrojů i nástrojů sdíleného řízení mohou být stejně důležité i jiné cíle (např. zajištění inves -
tic na určitém vznikajícím trhu se značnou přidanou hodnotou pro EU v době hospodářské recese; podpora růstu, 
zaměstnanosti a konkurenceschopnosti ve všech členských státech a jejich regionech atd.). Měření faktoru úspěchu 
finančních nástrojů je proto širší než pouhé měření míry, v níž se podařilo přilákat soukromé investice.
Komise zdůrazňuje, že soukromé financování je dalším zákonným požadavkem na sdílené řízení vyplývajícím z práv -
ního rámce v oblasti státní podpory.
Společná odpověď Komise k bodům 74 až 76
Komise zdůrazňuje, že skutečnost, že strany mohou mít různé cíle, posílí kvalitu projektů a umožní přístup k širšímu 
spektru finančních nástrojů pro provádění politik i zapojení a know-how soukromého sektoru. Domnívá se, že pod -
pora EU poskytovaná prostřednictvím profesionálních a ověřených mechanismů posílí systém řízení a provádění ESI 
fondů.
V případě finančních nástrojů se sdíleným řízením musí preferenční zacházení se soukromými investory nebo 
veřejnými investory vyvíjejícími činnost podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství, jakož i veškeré 
režimy sdílení rizik splňovat pravidla státní podpory podle nařízení pro období 2007–2013 a omezovat se na mini -
mum nutné k přilákání takových investorů.
Navíc, jak je stanoveno v článku 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014, preferenční odměňování sou -
kromých investorů nebo veřejných investorů působících podle zásady tržního hospodářství, jak je uvedeno v čl. 37 
odst. 2 písm. c) a čl. 44 odst. 1 písm. b) nařízení o společných ustanoveních, je přiměřené rizikům, která tito investoři 
přijímají, a omezené na minimum nutné k přilákání takových investorů, což je zajištěno smluvními podmínkami 
a procesními zárukami.
77
Komise je přesvědčena, že právní základ by měl obsahovat obecné podmínky vztahující se k mechanismům sdílení 
rizik a výnosů s cílem poskytovat dostatečnou flexibilitu tak, aby podrobná ujednání mohla být schválena v rámci 
konkrétních pověřovacích dohod mezi Komisí a pověřenými subjekty (viz odpověď Komise k rámečku 9).
Rámeček 9 pátý pododstavec
Komise se domnívá, že výše odměny, kterou je oprávněna přijmout za portfolio LGTT/PBI, je přiměřená přijatým 
rizikům. Navíc po vyčerpání tranše PFLP nese zbývající rizika v plné míře EIB.
Rámeček 9 šestý pododstavec
Pracovní dokument útvarů ze dne 19. října 2011 byl informativní dokument, který mapoval možnou podobu bezpre -
cedentního vysoce inovačního systému.
Společní normotvůrci byli v rámci legislativního postupu informováni o vývoji podrobností tohoto systému, který 
vyvolaly další výpočty a analýzy rizik provedené Komisí a EIB. V každém případě rozdělení tranše nesoucí ztrátu 
jako první v poměru 95 % / 5 % bylo v pracovním dokumentu útvarů jasně uvedeno – tento parametr sdílení rizik se 
nikdy nezměnil.
Odpovědi Komise 106
Společná odpověď Komise k bodu 78 a rámečku 10
Komise je přesvědčena, že rozdělení rizika v rámci zkoumaných centrálně řízených nástrojů je odůvodněno zejména 
potřebou pomoci překonat nechuť soukromého sektoru investovat do určitých oblastí. Tranše nesoucí ztrátu jako 
první by měly být řádně odůvodněné a musí se uplatňovat s jistými výhradami, které zohledňují zejména odvětví 
a trh, kde daný nástroj působí, jež však mohou současně odůvodnit přijetí tohoto rizika.
Pokud jde o fond EEEF, vzhledem k potížím se stimulací investic na nerozvinutém, roztříštěném, malém a kapitálově 
náročném trhu s energetickou účinností mohou být ke stimulaci investic nutná další opatření v oblasti rozdělení 
rizik nebo jiná opatření.
79
Použití daňového rozhodnutí v odvětví fondů v Lucembursku je obvyklou a nezbytnou praxí, zejména u fondu 
SICAV, jejímž cílem je snížit nejistotu investorů tím, že vyjasní přeshraniční zdanění investic.
Pro tyto fondy se vydává daňové rozhodnutí pouze na základě tržního prostředí, ve kterém působí, a není vázáno 
na skutečnost, že určitý finanční nástroj je prováděn prostřednictvím struktury SICAV.
80
Komise konstatuje, že žádná z uvedených šetření nejsou spojena s fondem SICAV. Komise zdůrazňuje, že jen zlomek 
daňových rozhodnutí využívaly velké nadnárodní společnosti k získání nespravedlivých výhod. Návrh směrnice 
Rady COM(2015) 135 ještě musí přijmout normotvůrce a následně musí být směrnice provedena ve vnitrostátním 
právu členských států. Doporučení C(2012) 8806 je určeno členským státům.
Společná odpověď Komise k bodu 81 a rámečku 11
Fond Marguerite je lucemburský fond typu SICAV, který působí v rámci tržních postupů a podmínek a v rámci vnit -
rostátního právního prostředí.
Použití daňového rozhodnutí je obvyklou praxí pro finanční nástroje vytvořené v Lucembursku z důvodů potvrzení, 
jehož účelem je omezit nejistotu pro investory (zejména pokud má fond za cíl přilákat soukromé investory).
82
Není stanoven žádný právní požadavek, podle něhož by členské státy měly sdělovat Komisi podrobnosti o vytváření 
finančních nástrojů EFRR a ESF. V rámci sdíleného řízení a v souladu se zásadou subsidiarity mají členské státy povin -
nost zajistit, aby bylo vytvoření finančního nástroje v souladu s platnými právními předpisy EU a vnitrostátními 
právními předpisy tak, aby byly související výdaje legální a správné.
Odpovědi Komise 107
83
Komise připomíná, že není zavedeno systematické vykazování, které by umožnilo určit soukromé financování na 
úrovni konečných příjemců.
Analýza Účetního dvora bere v úvahu pouze prováděcí zprávu o nástrojích finančního inženýrství, u nichž byly 
uvedeny údaje ve sloupci II.10 Objem příspěvků OP vyplacených na nástroje FEI – vnitrostátní soukromé spolufinan -
cování. Jak ovšem Účetní dvůr vysvětluje v bodě 85, soukromé financování může být poskytováno i z jiných zdrojů 
než OP .
85
Požadavky na podávání zpráv o finančních nástrojích pro programové období 2014–2020 jsou uvedeny v článku 46 
nařízení o společných ustanoveních a v příloze I prováděcího nařízení Komise 821/2014. Uvedené prováděcí nařízení 
obsahuje vzor pro podávání zpráv o finančních nástrojích. V oddíle VIII vzoru pro podávání zpráv musejí členské 
státy uvádět informace o objemu dalších příspěvků kromě prostředků ESI fondů získaných prostřednictvím finanč -
ních nástrojů, včetně veřejných a/nebo soukromých příspěvků, ať už vyčleněných v rámci dohod o financování nebo 
vyplacených konečným příjemcům. Regulační rámec tedy předpokládá, že zprávy podávané o finančních nástrojích 
podle článku 46 by měly zahrnovat i informace o soukromých příspěvcích (v kontextu posuzování pákového efektu).
86
I když právní základ pro období 2007–2013 výslovně neukládá, že náklady na řízení a s ním související odměny mají 
být založeny na výkonnosti, odměny bývají obecně stanoveny v dohodě o financování mezi řídicím orgánem a sub -
jektem, který provádí finanční nástroj. Například přinejmenším Portugalsko, Spojené království a Polsko zavedly 
v některých dohodách o financování pro nástroje v rámci fondů EFRR a ESF v průběhu programového období 
2007–2013 systém odměňování založený na výkonnosti.
Komise rovněž zdůrazňuje, že u řady úvěrových fondů probíhají soukromé společné investice na úrovni fondu a jsou 
poskytovány prostřednictvím samotného správce fondu.
87
Komise konstatuje, že dalším činitelem s ohledem na zřizování finančních nástrojů a výsledky finanční páky při 
mobilizaci dodatečných soukromých finančních prostředků je rizikový a úvěrový profil cílových konečných pří -
jemců. Zde je vhodné zmínit, že nástroj EPMF se zaměřuje na konečné příjemce s vyšším profilem úvěrového rizika.
Viz také odpověď Komise k rámečku 12.
Odpovědi Komise 108
Rámeček 12 první pododstavec
Podle zprávy o auditu ad hoc  vypracované externími poradci na žádost Komise k fondu Marguerite nebyla příčinou 
nedostatku soukromého spolufinancování na úrovni fondu neochota soukromého sektoru investovat do veřejně 
financovaných nástrojů, ale neobvyklá struktura řízení fondu Marguerite, omezený počet pokročilých projektů 
a náročné tržní podmínky, ve kterých musel fond působit.
Rámeček 12 druhý pododstavec
Fond EEEF byl vytvořen v krátké době v rámci Evropského energetického programu pro hospodářské oživení a jeho 
účelem je podporovat zvláště rizikové a inovativní projekty v oblasti energetické účinnosti, což je odvětví, pro které 
v minulosti nebyly vytvořeny žádné specializované fondy. Komise proto souhlasila, že se stane stěžejním investo -
rem fondu. Existuje však stále prostor pro další investice, protože celkový objem poskytnutých prostředků dosahuje 
v této fázi méně než poloviny cílové částky fondu (700 milionů EUR).
89
Komise zahájila přípravu návrhu pokynů k preferenčnímu odměňování, který byl předložen členským státům v říjnu 
2015, a v současnosti probíhá příprava jeho konečného znění.
90
Komise je přesvědčena, že v budoucích právních základech by měla být posouzena hlavní hlediska ujednání o sdí -
lení rizik mezi Komisí a jejími partnery.
Musí však být nalezena rovnováha umožňující v právních základech dostatečnou flexibilitu tak, aby ujednání o sdí -
lení rizik a výnosů mezi Komisí a pověřeným subjektem mohla být uzavřena v konkrétní pověřovací dohodě.
91
Komise uznává, že je třeba zajistit, aby finanční nástroje nebyly využívány k nepřijatelnému vyhýbání se daňovým 
povinnostem. To opakuje i ve svém nedávném sdělení o balíčku proti vyhýbání se daňovým povinnostem ze dne 
29. ledna 2016. Nelze však mít za to, že daňová rozhodnutí sama o sobě odporují vlastní politice Komise.
U centrálně řízených nástrojů i u finančních nástrojů se sdíleným řízením, jako je uvedeno v čl. 140 odst. 4 finanč -
ního nařízení a v čl. 38 odst. 4 nařízení o společných ustanoveních, nesmějí být subjekty provádějící tyto nástroje 
usazeny na územích, jejichž jurisdikce nespolupracují s Unií při uplatňování mezinárodně uznávaných daňových 
standardů, ani udržovat obchodní styky se subjekty tam usazenými, a tyto požadavky jsou povinny začlenit do 
svých smluv s vybranými finančními zprostředkovateli. Jedná se o právní požadavek na provádění finančních 
nástrojů, který poskytuje silnou záruku pro využívání fondů EU.
Komise se domnívá, že riziko poškození dobré pověsti by nemělo být spojeno s existencí předběžných daňových 
rozhodnutí, ale s konkrétními ustanoveními těchto rozhodnutí.
Odpovědi Komise 109
94
Komise hodlá včas poskytnout pokyny, které budou založené na zjištěných otázkách a potřebách členských států.
Společná odpověď Komise k bodům 96 a 97
Komise se domnívá, že četnost recyklace fondů během období způsobilosti není sama o sobě cílem.
Kromě toho by se datum splatnosti poskytovaných prostředků mělo přizpůsobovat typologii financovaných investic 
a veškeré závěry ohledně omezeného revolvingového efektu by měly vycházet z data zřízení finančního nástroje, 
doby odkladu, data splatnosti a výchozí sazby financování poskytnutého konečným příjemcům.
Například u standardního nástroje energetické účinnosti „úvěr na renovace“ pro období 2014–2020 může být stano -
vena splatnost úvěru až na dobu 20 let.
Úplný revolvingový cyklus v rámci programového období není v souladu s takto dlouhodobou perspektivou.
Společná odpověď Komise k bodům 99 a 100
Komise zdůrazňuje, že řídicí orgány jsou povinny zajistit vhodná opatření na dosažení souladu s čl. 78 odst. 7 
obecného nařízení a uvést je při uzavření; jedná se například o informace o opětovném využití zbylých zdrojů EFRR 
a ESF s uvedením příslušného orgánu, který je odpovědný za řízení zbylých zdrojů, formy opětovného využití, účelu, 
dotčené zeměpisné oblasti a předpokládané doby trvání (viz bod 5.2.5 pokynů k uzavření operačních programů).
Tento rámec představuje pobídku nejen k tomu, aby členské státy opětovně využily zdroje pro stejnou cílovou 
skupinu, ale také k tomu, aby byly tyto prostředky opakovaně investovány, pokud existuje mezera na trhu. Zajištění 
souladu s těmito ustanoveními je úkolem členských států.
102
Komise zdůrazňuje, že prostředky, které jsou po skončení období způsobilosti vráceny do fondu, již nejsou zdroji EU, 
ale vnitrostátními zdroji.
Nařízení o společných ustanoveních ukládá členským státům, aby přijaly opatření nezbytná k zajištění řádného vyu -
žívání zdrojů vrácených zpět do finančních nástrojů během období nejméně osmi let po skončení období způsobi -
losti (viz článek 45 nařízení o společných ustanoveních a vzor dohody o financování v příloze IV čl. 1 písm. j)).
Komise předpokládá ověřování vhodnosti opatření stanovených v dohodách o financování prostřednictvím pravi -
delných auditů finančních nástrojů prováděných vnitrostátními kontrolními orgány i jejími vlastními útvary.
Odpovědi Komise 110
104
Komise uznává, že k uspořádání otevřeného řízení k výběru správce fondu je potřebná jistá doba. Tomu se však 
nelze vyhnout, protože je třeba dodržet platná pravidla pro výběrová řízení, včetně pravidel zadávání veřejných 
zakázek.
Pokyny pro předběžné posouzení, které byly dokončeny v únoru 2015, vysvětlují podmínky, za jakých je možné 
přispívat z programových zdrojů na období 2014–2020 do stávajících finančních nástrojů. Kromě toho začala Komise 
vypracovávat návrh pokynů pro výběr subjektů k provádění finančních nástrojů, které by měly obsahovat i oddíl 
vysvětlující podmínky, jimiž se řídí změny smluv (např. prodloužení prováděcího období nebo zvýšení příspěvku 
z OP na finanční nástroje existující v období 2007–2013).
110
Komise připomíná, že odměny vykazované jako „nulové“ v mnoha případech znamenají, že nebyly vyplaceny žádné 
náklady na řízení a s ním související odměny. „Nulové“ náklady na řízení a s ním související odměny vykázalo více 
než 261 fondů.
111 druhý pododstavec
V období 2007–2013 nařízení odkazovalo na vnitrostátní pravidla pro způsobilost výdajů, a nikoli na pravidla EU pro 
způsobilost výdajů (čl. 56 odst. 4 nařízení 1083/2006). Toto posílené postavení členských států bylo v souladu se 
zásadou sdíleného řízení a zásadou subsidiarity.
Pravidla pro způsobilost nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn jsou jedním z mála prvků v právní úpravě, 
kde je omezení konkrétních výdajů stanoveno v právním základu. Nařízení stanoví různé prahové hodnoty pro 
náklady na řízení a s ním související odměny v závislosti na druhu poskytovaných finančních produktů a ty mohou 
být nižší (nikoli však vyšší) než 4 %, konkrétně 2 % u podílových a záručních fondů, 3 % u úvěrových a kapitálových 
fondů a 4 % u nástrojů drobných úvěrů. Cílem těchto stropů je ochrana finančních zájmů EU.
113
Náklady na řízení a s ním související odměny jsou způsobilé a jsou hrazeny EU pouze v případě, že byly vyplaceny. 
Členský stát proto nemá povinnost vykazovat náklady na řízení a s ním související odměny, které nebyly vyplaceny, 
protože v případě těchto nákladů nelze u Komise uplatnit žádost o jejich úhradu, a nemohou být tedy financovány 
z rozpočtu EU.
Pokud náklady na řízení a s ním související odměny překročí stropy stanovené na základě výběrového řízení a jsou 
vykázány Komisi jako způsobilé výdaje, příslušné orgány (řídicí orgány, certifikační orgány a kontrolní orgány) při 
uzavření prověří způsobilost těchto výdajů a jsou povinny veškeré nesrovnalosti oznámit Komisi.
Odpovědi Komise 111
Společná odpověď Komise k bodům 115 až 117
Komise se domnívá, že pravidla jsou jednoznačně stanovena v právním základu, k němuž byly vydány podrobné 
pokyny, a že v této fázi neexistuje prostor pro změnu výkladu.
Článek 43 prováděcího nařízení stanoví, že stropy pro způsobilé výdaje se vztahují na kapitál tvořený příspěvkem 
z operačního programu do fondu, a nikoli na kapitál, který fond poskytuje na podporu konečných příjemců.
Stropy stanoví maximální výši způsobilých výdajů a musí se vypočítávat z ročního průměru pro rata temporis . Práv -
ním základem se zabývají a podrobně jej vysvětlují pokyny výboru COCOF k nástrojům finančního inženýrství (viz 
body 2.6.1 až 2.6.17).
Právní rámec pro období 2014–2020 ukládá, aby náklady na řízení a s ním související odměny byly vázány na výkon -
nost, a to včetně částek vyplacených konečným příjemcům.
118
Viz odpověď Komise k bodu 86.
122
Podle údajů oznámených členskými státy představovaly na konci roku 2014 kumulativní náklady na řízení a s ním 
související odměny u finančních nástrojů fondů EFRR a ESF 4,7 % částek vyplacených do finančních nástrojů, což 
odpovídá necelému 1 % za rok. To se shoduje s údaji předloženými Účetním dvorem o příspěvcích z rozpočtu EU na 
centrálně řízené nástroje.
123
Náklady na řízení a s ním související odměny oznámené Komisi jsou náklady a odměny vyplacené řídicími orgány, 
které Komise uhradila členskému státu, bez ohledu na úroveň/vrstvu provádění, kde tyto náklady na řízení a s ním 
související odměny vznikly. Komise zdůrazňuje, že správce podílového fondu a správce finančního nástroje plní 
různé funkce a mají nárok na odměnu za vykonanou práci.
Odměny účtované konečným příjemcům musí být odečteny od způsobilých výdajů vykázaných Komisi, aby se 
zamezilo dvojímu financování. Existencí těchto odměn a správným nakládáním s nimi se zabývají prvostupňová 
kontrola a audit.
Společná odpověď Komise k bodům 124 až 127
Poměr mezi odměnami a finanční podporou poskytnutou konečným příjemcům odráží stav provádění finančních 
nástrojů ke konci roku 2014, přičemž v následujících letech se sníží, protože finanční podpora poskytovaná koneč -
ným příjemcům by se podle očekávání měla zvýšit.
Odpovědi Komise 112
128
Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 124 a konstatuje, že srovnání bude možné až po uzavření nástrojů EFRR 
a ESF.
131
V rámci sdíleného řízení a v souladu se zásadou subsidiarity je úkolem vnitrostátních orgánů zajistit, že jednotlivé 
operace budou prováděny podle platných právních předpisů a budou dodržovat stanovené stropy pro úhrady.
Pokud jde o finanční nástroje EFRR a ESF, Komise zdůrazňuje, že náklady na řízení a s ním související odměny jsou 
stanoveny na základě dohody o financování sjednané mezi řídicím orgánem a správcem fondu a že Komise není 
účastníkem tohoto smluvního vztahu. Tato situace je odlišná u centrálně řízených nástrojů, kde Komise je účastní -
kem smluvního vztahu se správcem fondu.
133
Náklady na řízení a s ním související odměny jsou způsobilé a jsou hrazeny EU pouze v případě, že byly vyplaceny. 
Členský stát proto nemá povinnost vykazovat náklady na řízení a s ním související odměny, které nebyly vyplaceny, 
protože v případě těchto nákladů nelze u Komise uplatnit žádost o jejich úhradu, a nemohou být tedy financovány 
z rozpočtu EU.
Náklady na řízení a s ním související odměny vyplacené řídicím orgánem mohou rovněž překročit prahy stanovené 
v čl. 43 odst. 4 nařízení Komise (ES) č. 1828/2006, v tom případě však nejsou způsobilé pro úhradu ze strukturálních 
fondů.
134
Pro programové období 2014–2020 musí Komise připravit shrnutí údajů pro všech pět ESI fondů. Podávání zpráv 
o finančních nástrojích bylo stanoveno na období šesti měsíců, aby tak mohla být zohledněna všechna zvláštní 
pravidla fondů (a příslušné lhůty pro předložení výroční zprávy o provádění podle čl. 50 odst. 6 a 7 nařízení o spo -
lečných ustanoveních), čas potřebný pro konsolidaci a posouzení údajů dodaných členskými státy / řídicími orgány 
v rámci výroční zprávy o provádění i celkovou prezentaci pokroku v provádění finančních nástrojů ve všech pěti ESI 
fondech.
Pokud má Komise připomínky k výroční zprávě o provádění, včetně finančních nástrojů, vrátí zprávu řídicím orgá -
nům a lhůta dvou měsíců se přeruší, dokud Komise neobdrží zpět revidované informace; poté dvouměsíční lhůta 
znovu začne běžet.
Souhrnné údaje je proto možné shromáždit až poté, co bude provedeno úplné posouzení ze strany Komise a budou 
existovat dostatečné záruky, že údaje poskytnuté řídicími orgány jsou přesné a věrohodné.
Odpovědi Komise 113
141 první odrážka
Komise se domnívá, že běžná doba trvání podílového fondu i zvláštního fondu je kratší než období způsobilosti, 
vzhledem k době potřebné pro zřízení finančního nástroje (viz také bod 93).
Komise zdůrazňuje, že podle čl. 42 odst. 5 nařízení o společných ustanoveních je třeba vycházet z metodiky výpočtu 
založené na výkonnosti, přičemž kritéria výkonnosti jsou stanovena v článku 12 nařízení v přenesené pravomoci 
č. 480/2014. Celková maximální částka na náklady na řízení a s ním související odměny je stanovena v čl. 13 odst. 3 
nařízení v přenesené pravomoci č. 480/2014, jehož cílem je ochrana finančních zájmů EU.
V souladu se zásadou subsidiarity se platby nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn stanoví v dohodě o finan -
cování. Nařízení o společných ustanoveních a nařízení v přenesené pravomoci č. 480/2014 pouze stanoví maximální 
stropy pro způsobilé výdaje, které jsou spolufinancovány z ESI fondů, a nikoli pro vlastní platby odměn. Tímto opat -
řením jsou chráněny finanční zájmy EU.
141 druhá odrážka
Komise v pokynech EGESIF 15-0021-01 o nákladech na řízení a s ním souvisejících odměnách ze dne 26. listo -
padu 2015 vyjasnila, že pokud je například plná úhrada nákladů na řízení vázána na plnění dohodnutých cílů na 
základě příslušných výkonnostních kritérií, použije se „systém bonus/malus“ (viz bod 2.2 na s. 3 pokynů).
141 třetí odrážka
Tato podmínka může být v souladu se zásadou subsidiarity stanovena na úrovni dohody o financování, neboť se 
jedná o záležitost, která má být sjednána mezi řídicím orgánem a subjektem, který provádí finanční nástroj. Účelem 
stropů základních odměn a odměn založených na výkonnosti je omezit maximální způsobilé výdaje.
Komise dále zdůrazňuje, že použití kritérií založených na výkonnosti je povinné.
Odměňování založené na výkonnosti je povinným požadavkem podle čl. 42 odst. 5 nařízení o společných ustanove -
ních a kritéria výkonnosti jsou stanovena v článku 12 nařízení v přenesené pravomoci č. 480/2014.
Z regulačního hlediska považovali společní normotvůrci tyto podmínky za dostačující k zajištění řádného provádění 
finančních nástrojů.
Z hlediska transparentnosti a řádného finančního řízení Komise rovněž zdůrazňuje, že řídicí orgán musí informovat 
monitorovací výbor o ustanoveních týkajících se výpočtu nákladů na řízení finančního nástroje nebo odměn souvi -
sejících s tímto řízením založeného na výkonnosti. Monitorovací výbor bude každoročně dostávat zprávy o nákla -
dech na řízení a s ním souvisejících odměnách skutečně vyplacených v předchozím kalendářním roce.
Odpovědi Komise 114
144
Komise se nedomnívá, že větší podíl financování prostřednictvím finančních nástrojů vede de facto  k rozšíření tech -
nické pomoci poskytované členským státům, protože částky určené na technickou pomoc jsou vázány na konkrétní 
projekty související s prováděním programů, a nikoli na výši financování poskytnutého prostřednictvím finančních 
nástrojů.
Kromě toho při provádění finančních nástrojů musí být využita určitá technická podpora (viz odpověď Komise 
k bodu 94).
Výše podpory technické pomoci byla plánována v každém členském státě s ohledem na očekávané potřeby, aby se 
pokryly činnosti spojené s přípravou a prováděním programů.
Náklady na řízení a s ním související odměny představují odměnu pro správce fondu za řízení a zajištění požadavků 
na podávání zpráv.
Kromě toho náklady na technickou pomoc nemusí nutně ovlivňovat celková částka, která je vyčleněna na grantové 
programy, ale jiné faktory, jako například složitost řídicího a kontrolního systému a právních požadavků spojených 
s prováděním na vnitrostátní i evropské úrovni, počet spolufinancovaných operačních programů, opatření a velkých 
projektů, počet investičních bank atd.
145
Komise zdůrazňuje, že ve výroční zprávě o provádění předložené řídicím orgánem jsou hlavní opatření technické 
pomoci provedená v daném roce popsána v samostatném oddíle. Kromě toho jsou výdaje na technickou pomoc, 
které jsou Komisi nahlášeny k úhradě, ověřovány na základě rozpisu nákladů a doloženy fakturami, výplatními pás -
kami nebo jinými doklady předloženými řídicím orgánem nebo jiným subjektem.
Prohlášení o výdajích, která řídicí orgán ověřil na základě metody výběru vzorků, mohou být dále ověřena certifikač -
ním orgánem, auditním orgánem a auditory Komise.
146
Komise se domnívá, že náklady na řízení programu (rozpočet na technickou pomoc) by neměly být směšovány 
s náklady na provádění jednotlivých operací v rámci programu (náklady na řízení finančních nástrojů a s ním souvi -
sející odměny), protože nejsou směšovány ani při provádění grantových operací (např. náklady spojené s odměnami 
pro vedoucího inženýra projektu jsou zahrnuty mezi částky přidělené na projekty, a nikoli mezi částky technické 
pomoci).
Komise dostává zprávy o rozpočtu na technickou pomoc od členských států.
Kromě toho se analýza nákladů u grantů a finančních nástrojů liší, jakož i u sdíleného řízení a přímého řízení finanč -
ních nástrojů liší.
Komise v červenci 2012 zveřejnila studii obsahující kvantitativní a kvalitativní údaje o administrativních nákladech 
a administrativní zátěži spojené s řízením strukturálních fondů EU ( http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/doc -
gener/studies/pdf /measuring/measuring_impact_report.pdf ).
V současnosti probíhá aktualizace této studie a její zveřejnění se plánuje koncem roku 2016. Očekává se, že bude 
zohledněna v rámci procesu zjednodušování.
Odpovědi Komise 115
Závěry a doporučení
147
Komise souhlasí, že s poskytováním finanční podpory z rozpočtu EU prostřednictvím finančních nástrojů je spo -
jena řada výhod, což je důvod, proč v programovém období 2014–2020 aktivně podporuje a prosazuje jejich větší 
využívání.
148
Komise se domnívá, že účinky problémů zjištěných Účetním dvorem se liší podle jednotlivých členských států a typů 
finančních nástrojů a že obecně finanční nástroje představují i nadále účinný a účelný způsob poskytování finanč -
ních prostředků EU.
148 první odrážka
Komise se domnívá, že průměrná míra vyplácení 57 % (údaj ke konci roku 2014) vychází z velmi různorodého stavu. 
Riziko, že při uzavření nebude dosaženo plné míry vyplácení, se týká jen omezeného počtu finančních nástrojů jen 
v několika členských státech.
Nízká míra vyplácení na konci roku 2014 je důsledkem řady činitelů, které zahrnují finanční krizi, omezené zkuše -
nosti v některých členských státech a pozdní zahájení některých nástrojů.
148 druhá odrážka
V případě finančních nástrojů se sdíleným řízením neumožňovaly právní požadavky na podávání zpráv Komisi získat 
vyčerpávající údaje ohledně účasti soukromých investorů z členských států. Komise však konstatuje, že pravidla 
státní podpory vyžadují u některých finančních nástrojů minimální účast soukromých investorů (např. 30 % a v 
některých případech dokonce 60 %).
Komise se domnívá, že díky centrálně řízeným finančním nástrojům vytvořeným v období 2007–2013 se podařilo zís -
kat značné prostředky ze soukromého sektoru na úrovni projektů, a to i v případech, kdy nebyly poskytnuty žádné 
soukromé příspěvky na úrovni fondu (jako například fond Marguerite). Domníváme se, že zkušenosti získané v rámci 
těchto nástrojů pomohou Komisi vytvářet nástroje schopné přilákat ještě více soukromých investic.
148 třetí odrážka
Komise se domnívá, že četnost recyklace fondů během období způsobilosti není sama o sobě cílem.
Kromě toho by se datum splatnosti poskytovaných prostředků mělo přizpůsobovat typologii financovaných investic 
a veškeré závěry ohledně omezeného revolvingového efektu by měly vycházet z data zřízení finančního nástroje, 
doby odkladu, data splatnosti a výchozí sazby financování poskytnutého konečným příjemcům.
Odpovědi Komise 116
148 čtvrtá odrážka
Podle pravidel stanovených pro programové období 2007–2013 jsou náklady na řízení a s ním související odměny 
vázány na částky vyplacené do finančních nástrojů, a nikoli na částky vyplacené konečným příjemcům. Komise kon -
statuje, že srovnání s centrálně řízenými nástroji bude možné až po uzavření nástrojů EFRR a ESF.
Náklady na řízení a s ním související odměny pro období 2014–2020 musí být vázány na výkonnost, a to včetně čás -
tek vyplacených konečným příjemcům.
150
Komise se domnívá, že riziko, že při uzavření nebude dosaženo plné míry vyplácení, se týká jen omezeného počtu 
finančních nástrojů jen v několika členských státech.
Komise konstatuje, že 82 % dotázaných uvedla, že provedli analýzu mezer potřeb trhu navzdory tomu, že právní 
rámec vyžadoval provedení jen nepřímo. To by mělo být vnímáno jako pozitivní aspekt vzhledem k nezávazné 
povaze tohoto požadavku pro období 2007–2013.
151
Komise konstatuje, že v závislosti na typu nástroje (např. úvěry a záruky) a specifických okolnostech v členských stá -
tech vykazují některé menší fondy stejné výsledky jako fondy větší, nebo i lepší výsledky (např. v Německu, Polsku 
nebo ve Francii).
Doporučení 1 a)
Komise toto doporučení přijímá.
Pokaždé, když je vytvářen nový finanční nástroj, by předběžné posouzení mělo zahrnovat analýzu poznatků získa -
ných u podobných nástrojů v minulosti.
Doporučení 1 b)
Komise toto doporučení přijímá.
U centrálně řízených nástrojů příslušné právní základy stanoví provedení přezkumu nebo hodnocení v polovině 
období.
Komise zajistí, že všechny budoucí přezkumy finančních nástrojů v polovině období budou zahrnovat i vyvozená 
ponaučení a účinky všech významnějších sociálně-ekonomických změn na zdůvodnění nástroje a odpovídající pří -
spěvek z rozpočtu EU.
Odpovědi Komise 117
Doporučení 2
Komise toto doporučení přijímá a má za to, že pokud jde o její odpovědnost, již jej provádí.
V souvislosti s finančními nástroji na vnitrostátní/regionální úrovni Komise začala vypracovávat a dne 
28. dubna 2016 členským státům předložila návrh pokynů, které se týkají možností provádění podle čl. 38 odst. 1 
písm. b) nařízení o společných ustanoveních. Při řešení prováděcích pravidel ve smyslu článku 38 nařízení o společ -
ných ustanoveních je také třeba se v souvislosti s předběžným posouzením zabývat potenciálem úspor z rozsahu.
Pokud jde o příspěvky z programových zdrojů ESI fondů do nástrojů na úrovni EU, Komise podrobně vyjasnila 
náležitosti iniciativy na podporu malých a středních podniků, která je finančním nástrojem na úrovni EU, a to v úzké 
spolupráci s členskými státy.
Komise kromě toho vydala brožuru, která slouží jako průvodce pro členské státy v otázkách doplňkovosti mezi ESI 
fondy a fondem EFSI.
Pokud budou vytvářeny nové nástroje na úrovni EU, Komise na žádost členských států poskytne pokyny ohledně 
příspěvků z programových zdrojů do nástrojů na úrovni EU.
Pokud jde o cílové datum provedení, Komise zdůrazňuje, že pokud jde o její odpovědnost, již toto doporučení 
provádí.
152
Komise se domnívá, že na cíl získání soukromého kapitálu by neměl být kladen nadměrný důraz, a to zejména 
v odvětvích, kde dochází k výrazným selháním trhu. U nástrojů na úrovni EU i nástrojů sdíleného řízení byly stejně 
důležité i jiné cíle (např. zajištění investic na určitém vznikajícím trhu se značnou přidanou hodnotou pro EU v době 
hospodářské recese či podpora růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti ve všech členských státech a jejich 
regionech). Měření úspěchu finančních nástrojů je proto širší než pouhé měření míry, v níž se podařilo přilákat sou -
kromé investice.
V případě finančních nástrojů se sdíleným řízením neumožňovaly právní požadavky na podávání zpráv Komisi 
získat vyčerpávající údaje ohledně účasti soukromých investorů z členských států. Komise však konstatuje, že pra -
vidla státní podpory vyžadují u některých finančních nástrojů minimální účast soukromých investorů (např. 30 % 
a v některých případech dokonce 60 %).
Komise se domnívá, že díky centrálně řízeným finančním nástrojům vytvořeným v období 2007–2013 se podařilo zís -
kat značné prostředky ze soukromého sektoru na úrovni projektů, a to i v případech, kdy nebyly poskytnuty žádné 
soukromé příspěvky na úrovni fondu (jako například fond Marguerite). Domníváme se, že zkušenosti získané v rámci 
těchto nástrojů pomohou Komisi vytvářet nástroje schopné přilákat ještě více soukromých investic.
V článku 223 prováděcích pravidel finančního nařízení EU je pákový efekt definován jako „objem financování 
poskytnutého způsobilým konečným příjemcům a výše příspěvku Unie“. To znamená, že pákový efekt by měl být 
vnímán jako poměr finančních prostředků Unie vyčleněných na finanční nástroj (vstup) a (celkové) výše finančních 
prostředků poskytnutých způsobilým konečným příjemcům (výstup). Komise se tedy domnívá, že tento vzorec plně 
zohledňuje rozsah, v němž veřejné financování z rozpočtu EU mobilizuje další zdroje.
Odpovědi Komise 118
153
Komise se domnívá, že vyvozovat závěry ohledně úrovně soukromého financování, které bude získáno během 
období 2014–2020, je ještě předčasné. Širší rozsah finančních nástrojů v období 2014–2020 by měl poskytnout doda -
tečné příležitosti, jakož i možnost kombinace s fondem EFSI. Komise konstatuje, že v pokynech z roku 2014 poskytla 
vzory pro preferenční odměňování.
Prováděcí nařízení č. 964/2014 pro standardní nástroje pro období 2014–2020 obsahuje příklady, jak co nejlépe 
využít ustanovení o preferenčním zacházení k získání většího množství soukromého kapitálu, aniž by veřejný sektor 
musel nést nadměrné riziko.
Kromě toho Komise ve své brožuře ze dne 22. února 2016 uvedla příklady kombinací ESI fondů a fondu EFSI zahr -
nující preferenční odměňování soukromých investorů (viz http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/thefunds/
fin_inst/pdf/efsi_esif_compl_en.pdf ).
Komise rovněž zahájila přípravu návrhu pokynů k preferenčnímu odměňování, který byl předložen členským státům 
v říjnu 2015, a v současnosti se připravuje jeho konečné znění.
154
Komise uznává, že je třeba zajistit, aby finanční nástroje nebyly využívány k nepřijatelnému vyhýbání se daňovým 
povinnostem. To opakuje i ve svém nedávném sdělení o balíčku proti vyhýbání se daňovým povinnostem ze dne 
29. ledna 2016. Nelze však mít za to, že daňová rozhodnutí sama o sobě odporují vlastní politice Komise. Daňová 
rozhodnutí jsou obecně koncipována tak, aby snižovala nejistotu pro investory.
Doporučení 3
Komise toto doporučení nepřijímá.
Nepovažuje za nutné provádět změny finančního nařízení nebo příslušných odvětvových pravidel (nařízení o spo -
lečných ustanoveních a centrálně řízená odvětvová pravidla) a domnívá se, že tento problém může být uspokojivě 
vyřešen prostřednictvím poskytnutí pokynů.
Generální ředitelství, jejichž působnost souvisí s ESI fondy, zahájila přípravu návrhu pokynů k podávání zpráv 
pro účely sdíleného řízení. Tento návrh byl předložen členským státům dne 28. dubna 2016 a měl by obsahovat 
podrobné informace o výpočtu pákového efektu, který je stanoven ve finančním nařízení a jeho prováděcích pravi -
dlech, včetně způsobu, jakým se stanoví výše mobilizovaných prostředků. Komise bude na základě zpráv předklá -
daných členskými státy schopna rozlišit mezi pákovým efektem soukromých a vnitrostátních veřejných příspěvků 
v rámci operačního programu a/nebo dodatečných soukromých nebo veřejných kapitálových příspěvků.
V červnu roku 2015 zpřesnila Komise metodiku pro výpočet pákového efektu u centrálně řízených finančních 
nástrojů na období 2014–2020 tak, aby soudržným a harmonizovaným způsobem zajistila soulad s platnými poža -
davky na pákový efekt ve finančním nařízení a v prováděcích pravidlech.
Odpovědi Komise 119
Doporučení 4
Komise toto doporučení přijímá.
V pokynech k uzavření operačních programů (rozhodnutí Komise C(2015) 2771) se v kapitole 5.2.5 stanoví, že 
závěrečná zpráva v rámci tzv. balíčku pro uzavření činnosti musí obsahovat totožnost poskytovatelů vnitrostátního 
spolufinancování, formu vnitrostátního spolufinancování a veškeré fondy společného investování doplňující zdroje 
programu. Kromě toho v příloze I šablonách 1 a 2 je stanoven požadavek, aby členské státy v rámci povinně vykazo -
vaných informací uváděly v poli III.2.2.4 vnitrostátní soukromé spolufinancování skutečně vyplacené do finančního 
nástroje.
Doporučení 5
Komise toto doporučení přijímá.
Způsob, jak používat ustanovení o preferenčním zacházení k získání většího množství soukromého kapitálu, aniž by 
veřejní poskytovatelé prostředků na kapitálové vybavení finančních nástrojů museli nést nadměrné riziko, je popsán 
ve svazku I obecné metodiky k provádění předběžného posouzení finančních nástrojů vydané v dubnu 2014.
Prováděcí nařízení č. 964/2014 pro standardní nástroje pro období 2014–2020 navíc obsahuje příklady, jak co nejlépe 
využít ustanovení o preferenčním zacházení k získání většího množství soukromého kapitálu, aniž by veřejný sektor 
musel nést nadměrné riziko.
Komise rovněž zahájila přípravu návrhu pokynů k preferenčnímu odměňování, který byl předložen členským státům 
v říjnu 2015, a v současnosti se připravuje jeho konečné znění.
Pokud jde o cílové datum provedení, Komise zdůrazňuje, že pokud jde o její odpovědnost, již toto doporučení 
provádí.
Doporučení 6
Komise toto doporučení částečně přijímá, pokud se dotýká jejích legislativních návrhů pro programové období po 
roce 2020.
Doporučení 7
Komise toto doporučení přijímá.
Pokud jde o sdílené řízení, zařadí Komise do návrhu pokynů k možnostem provádění podle čl. 38 odst. 1 písm. b) 
nařízení o společných ustanoveních dodatečná doporučení, která budou požadovat sladění struktur finančních 
nástrojů s politikou stanovenou ve sdělení Komise o balíčku proti vyhýbání se daňovým povinnostem z ledna 2016.
Pokud jde o centrálně řízené nástroje, Komise už napsala EIB a EIF, aby zdůraznila význam svých opatření proti 
vyhýbání se daňovým povinnostem a vyzvala k další podpoře osvědčených postupů v této oblasti ze strany EIB/EIF. 
Komise vede aktivní dialog s EIB a EIF o přezkumu jejich příslušných politik v této oblasti.
Odpovědi Komise 120
Kromě toho Komise konstatuje, že v čl. 140 odst. 4 finančního nařízení a čl. 38 odst. 4 druhém pododstavci nařízení 
o společných ustanoveních se stanoví, že subjekty, které provádějí finanční nástroje, by měly splňovat požadavky 
platných právních předpisů, včetně právních předpisů v oblasti předcházení praní peněz, boje proti terorismu 
a daňových podvodů. Subjekty, které provádějí finanční nástroje, nesmějí být usazeny na územích, jejichž juri -
sdikce nespolupracují s Unií při uplatňování mezinárodně uznávaných daňových standardů, ani udržovat obchodní 
styky se subjekty tam usazenými. Řídicí orgán začlení tyto požadavky do svých smluv s vybranými finančními 
zprostředkovateli.
Soulad daňové politiky s vnitrostátními právními předpisy a doporučeními EU tvoří součást zavedeného systému na 
provádění finančních nástrojů a je rovněž předmětem prvostupňových kontrol, jak je uvedeno v pokynech EGESIF 
14/0012/02.
Pokud jde o cílové datum provedení, Komise zdůrazňuje, že pokud jde o její odpovědnost, již toto doporučení 
provádí.
Společná odpověď Komise k bodům 155 a 156
Komise se domnívá, že četnost recyklace fondů během období způsobilosti není sama o sobě cílem.
Kromě toho by se datum splatnosti poskytovaných prostředků mělo přizpůsobovat typologii financovaných investic 
a veškeré závěry ohledně omezeného revolvingového efektu by měly vycházet z data zřízení finančního nástroje, 
doby odkladu, data splatnosti a výchozí sazby financování poskytnutého konečným příjemcům.
S ohledem na konec prováděcího období se Komise domnívá, že změny, které zavádí ve svých pokynech k uzavření 
operačních programů, nepřekračují působnost čl. 78 odst. 6 nařízení (ES) č. 1083/2006, ve znění pozdějších předpisů, 
a proto nevyžadují změnu legislativního aktu (viz také odpověď Komise k bodu 43 a odpověď Komise k bodu 6.52 
a doporučení 5 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2014). Komise zdůrazňuje, že řídicí orgány jsou povinny zajistit 
vhodná opatření na dosažení souladu s čl. 78 odst. 7 obecného nařízení a uvést je při uzavření; jedná se například 
o informace o opětovném využití zbylých zdrojů EFRR a ESF, zejména uvedení příslušného orgánu, který je odpo -
vědný za řízení zbylých zdrojů, formy opětovného využití, účelu, dotčené zeměpisné oblasti a předpokládané doby 
trvání (viz bod 5.2.5 pokynů k uzavření operačních programů).
Doporučení 8
Komise toto doporučení přijímá.
V článku 45 nařízení o společných ustanoveních se ukládá členským státům, aby přijaly opatření nezbytná k zajiš -
tění řádného využívání zdrojů vrácených zpět do finančních nástrojů během období nejméně osmi let po skončení 
období způsobilosti (viz také vzor dohody o financování v příloze IV čl. 1 písm. j)). Prostředky, které jsou po skončení 
období způsobilosti vráceny do fondu, již nejsou zdroji EU, ale vnitrostátními zdroji.
Komise v pokynech k možnostem provádění podle čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení o společných ustanoveních zdů -
razní význam tohoto požadavku v dohodě o financování podepsané řídicími orgány a uvede, že ověření vhodnosti 
tohoto ustanovení spadá do působnosti pravidelných auditů kontrolních orgánů.
Pokud jde o cílové datum provedení, Komise zdůrazňuje, že pokud jde o její odpovědnost, již toto doporučení 
provádí.
Odpovědi Komise 121
Doporučení 9
Komise toto doporučení přijímá.
Pokyny pro předběžné posouzení, které byly přijaty v květnu 2014, vysvětlují podmínky, za jakých je možné přispí -
vat z programových zdrojů na období 2014–2020 do stávajících finančních nástrojů.
Kromě toho Komise zahájila přípravu návrhu pokynů o výběru subjektů provádějících finanční nástroje. Tento návrh 
byl předložen členským státům v říjnu 2015 a měl by obsahovat i oddíl vysvětlující podmínky, jimiž se řídí změny 
smluv (např. prodloužení prováděcího období nebo zvýšení příspěvku z OP na finanční nástroje existující v období 
2007–2013). V současnosti se připravuje konečné znění těchto pokynů.
Pokud jde o cílové datum provedení, Komise zdůrazňuje, že pokud jde o její odpovědnost, již toto doporučení 
provádí.
158
Kumulované náklady na řízení a s ním související odměny podle údajů z konce prosince 2014 představují 4,7 % 
částky vyplacené na finanční nástroje, což odpovídá necelému 1 % za rok.
Náklady na řízení a s ním související odměny jsou způsobilé a jsou hrazeny EU pouze v případě, že byly vypla -
ceny správci fondu. Překročí-li náklady na řízení a s ním související odměny stanovené stropy, provede se úhrada 
na základě těchto stropů, a nikoli na základě vyšších skutečně vyplacených částek. Toto opatření chrání finanční 
zájmy EU.
Komise se domnívá, že pravidla jsou jednoznačně stanovena v právním základu, k němuž byly vydány podrobné 
pokyny, a že v této fázi neexistuje prostor pro změnu výkladu.
Článek 43 prováděcího nařízení stanoví, že stropy pro způsobilé výdaje se vztahují na kapitál tvořený příspěvkem 
z operačního programu do fondu, a nikoli na kapitál, který fond poskytuje na podporu konečných příjemců.
Stropy stanoví maximální výši způsobilých výdajů a musí se vypočítávat z ročního průměru pro rata temporis . Práv -
ním základem se zabývají a podrobně jej vysvětlují pokyny výboru COCOF k nástrojům finančního inženýrství (viz 
body 2.6.1 až 2.6.17).
Právní rámec pro období 2014–2020 ukládá, aby náklady na řízení a s ním související odměny byly vázány na výkon -
nost, a to včetně částek vyplacených konečným příjemcům.
Společná odpověď Komise k bodům 159 a 160
Za období 2007–2013 Komise sleduje náklady na řízení a s ním související odměny prostřednictvím souhrnu údajů 
o finančních nástrojích na základě zpráv od členských států. Tento požadavek byl zaveden v roce 2011.
Pro období 2014–2020 bude mít Komise k dispozici úplnější a spolehlivější soubor údajů, který jí umožní sledovat 
celé provádění finančních nástrojů, včetně nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn.
V obou obdobích jsou v souladu s platnými předpisy a se zásadou subsidiarity za zajištění způsobilosti nákladů na 
řízení a s ním souvisejících odměn odpovědné vnitrostátní orgány.
Odpovědi Komise 122
Komise se domnívá, že náklady na řízení programu (rozpočet na technickou pomoc) by neměly být směšovány 
s náklady na provádění jednotlivých operací v rámci programu (náklady na řízení finančních nástrojů a s ním souvi -
sející odměny), protože nejsou směšovány ani při provádění grantových operací (např. náklady spojené s odměnami 
pro vedoucího inženýra projektu jsou zahrnuty mezi částky přidělené na projekty, a nikoli mezi částky technické 
pomoci).
Komise by chtěla zdůraznit, že provádí přezkum zpráv o rozpočtu na technickou pomoc, které dostává od členských 
států. Tak tomu bylo v období 2007–2013 a v této praxi se pokračuje i v období 2014–2020.
161
Pro programové období 2014–2020 musí Komise připravit shrnutí údajů pro všech pět ESI fondů. Podávání zpráv 
o finančních nástrojích bylo stanoveno na období šesti měsíců, aby tak mohla být zohledněna všechna zvláštní 
pravidla fondů (a příslušné lhůty pro předložení výroční zprávy o provádění podle čl. 50 odst. 6 a 7 nařízení o spo -
lečných ustanoveních), čas potřebný pro konsolidaci a posouzení údajů dodaných členskými státy / řídicími orgány 
v rámci výroční zprávy o provádění i celkovou prezentaci pokroku v provádění finančních nástrojů ve všech pěti ESI 
fondech.
Pokud má Komise připomínky k výroční zprávě o provádění, včetně finančních nástrojů, vrátí zprávu řídicím orgá -
nům a lhůta dvou měsíců se přeruší, dokud Komise neobdrží zpět revidované informace; poté dvouměsíční lhůta 
znovu začne běžet.
Souhrnné údaje je proto možné shromáždit až poté, co bude provedeno úplné posouzení ze strany Komise a budou 
existovat dostatečné záruky, že údaje poskytnuté řídicími orgány jsou přesné a věrohodné.
162
Odměňování založené na výkonnosti je povinným požadavkem podle čl. 42 odst. 5 nařízení o společných ustanove -
ních a kritéria výkonnosti jsou stanovena v článku 12 nařízení v přenesené pravomoci č. 480/2014.
V pokynech o nákladech na řízení a s ním souvisejících odměnách (EGESIF_15-0021-01) vydaných v listopadu 2015 
Komise poskytuje vysvětlení k metodice výpočtu založené na výkonnosti.
Doporučení 10 a)
Komise toto doporučení přijímá.
Náklady na řízení a s ním související odměny budou i nadále vykazovány v rámci souhrnu údajů, přičemž 
v květnu 2015 byly členským státům zaslány konkrétní pokyny týkající se tohoto vykazování.
Pokyny k uzavření operačních programů (rozhodnutí Komise C(2015) 2771) příloha I, šablona 1 (povinné pole III.4, 
III.6) a šablona 2 (povinné pole III.4) vyžadují, aby členské státy vykazovaly náklady na řízení a s ním související 
odměny, které vznikly a jsou splatné do března 2017.
Odpovědi Komise 123
Doporučení 10 b)
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise se domnívá, že pravidla jsou jednoznačně stanovena v právním základu, k němuž byly vydány podrobné 
pokyny, a že v této fázi neexistuje prostor pro změnu výkladu.
Článek 43 prováděcího nařízení stanoví, že stropy pro způsobilé výdaje se vztahují na kapitál tvořený příspěvkem 
z operačního programu do fondu, a nikoli na kapitál, který fond poskytuje na podporu konečných příjemců.
Stropy stanoví maximální výši způsobilých výdajů a musí se vypočítávat z ročního průměru pro rata temporis . Práv -
ním základem se zabývají a podrobně jej vysvětlují pokyny výboru COCOF k nástrojům finančního inženýrství (viz 
body 2.6.1 až 2.6.17).
Právní rámec pro období 2014–2020 ukládá, aby náklady na řízení a s ním související odměny byly vázány na výkon -
nost, a to včetně částek vyplacených konečným příjemcům.
Doporučení 11 a)
Komise toto doporučení nepřijímá.
Komise se domnívá, že povinná ustanovení týkající se odměňování založeného na výkonnosti stanovená v čl. 42 
odst. 5 nařízení o společných ustanoveních, jakož i podrobná kritéria pro výpočet nákladů a poplatků na základě 
výkonnosti stanovená v článku 12 nařízení v přenesené pravomoci č. 480/2014 představují odpovídající základ pro 
dosažení požadovaného motivačního účinku a že v této fázi není dostatečný důvod k předkládání pozměňovacího 
návrhu.
Komise rovněž konstatuje, že řídicí orgán musí informovat monitorovací výbor o ustanoveních týkajících se výpočtu 
nákladů na řízení finančního nástroje nebo odměn souvisejících s tímto řízením založeného na výkonnosti. Moni -
torovací výbor bude každoročně dostávat zprávy o nákladech na řízení a s ním souvisejících odměnách skutečně 
vyplacených v předchozím kalendářním roce.
Doporučení 11 b)
Komise konstatuje, že toto doporučení je určeno členským státům.
Komise souhlasí s tím, že řídicí orgány by měly co nejlépe využívat stávající právní požadavky. Tyto požadavky jsou 
rovněž podrobně objasněny a vysvětleny v pokynech o nákladech na řízení a s ním souvisejících odměnách.
Stávající právní základ umožňuje použít i další kritéria výkonnosti kromě kritérií uvedených v článku 12 nařízení 
v přenesené pravomoci č. 480/2014.
Odpovědi Komise 124
Doporučení 12
Komise toto doporučení nepřijímá.
Pokud jde o proveditelnost a proporcionalitu provádění tohoto doporučení, Komise se domnívá, že analýza by vyža -
dovala oddělení nákladů na granty a na finanční nástroje, které vynakládají řídicí orgány, přičemž pravděpodobně 
na obou úkolech pracují stejní zaměstnanci. Kromě toho se analýza nákladů u grantů a finančních nástrojů, jakož 
i u sdíleného řízení a přímého řízení finančních nástrojů liší.
Pokud jde o relevanci této srovnávací analýzy, Komise by dále chtěla zdůraznit, že granty a finanční nástroje jsou 
dva odlišné prostředky realizace politiky ESI fondů, které se zaměřují na odlišné typy investic.
163
Komise souhlasí se zásadou optimalizace koordinace mezi finančními nástroji v rámci ESI fondů a fondu EFSI.
Komise vydala dne 22. února 2016 brožuru, která má pomoci místním orgánům a předkladatelům projektů plně 
využívat příležitostí ke koordinaci, synergii a doplňkovosti fondu EFSI a ESI fondů. Odůvodnění, koncepce a legis -
lativní rámec těchto dvou nástrojů jsou koncipovány odlišně, avšak způsobem, který zajišťuje jejich doplňkovost. 
Navzájem se posilují. Tato brožura obsahuje přehled možných kombinací fondu EFSI a ESI fondů, a to buď na úrovni 
projektu, nebo prostřednictvím finančního nástroje, jako je např. investiční platforma (viz http://ec.europa.eu/
regional_policy/sources/thefunds/fin_inst/pdf/efsi_esif_compl_en.pdf ).
125 Odpovědi fondu 
Marguerite
Odpovědi na bod 81 a rámeček 11
Struktura, jejíž pomocí fond Marguerite drží investice, které provádí, byla vytvořena v první řadě proto, aby fondu 
Marguerite umožňovala držet jednotlivé investice prostřednictvím individuálních dceřiných společností, a to jak 
z důvodů řízení portfoliového rizika (což umožňuje oddělit jednu investici od druhé), tak proto, aby se usnadnil pro -
dej těchto investic v budoucnosti a aby se ulehčil tok hotovosti uvnitř struktury (z fondu Marguerite při provádění 
investic a poté tok hotovosti zpět do fondu Marguerite z těchto investic). Daňové rozhodnutí bylo od lucembur -
ských orgánů požadováno z důvodů potvrzení.
Pokud jde o Váš výrok, že „[t]éto struktury mohou některé společnosti využívat […] k tomu, aby se vyhýbaly někte -
rým dalším daním“, domníváme se, že zmínka o vyhýbání se daňovým povinnostem může být zavádějící, neboť 
pojmem se často označují mechanismy, jejichž cílem je vyhýbat se daním, jež jsou podle zákona splatné. Poradce 
fondu Marguerite spravuje daňové záležitosti fondu Marguerite tak, aby fond plnil své daňové povinnosti a platil 
veškeré splatné daně.

JAK ZÍSKAT PUBLIKACE EU
Bezplatné publikace:
  jeden výtisk:  
prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  více výtisků, plakáty či pohlednice:  
na zastoupeních Evropské unie (http://ec.europa.eu/represent_cs.htm)  
a na delegacích Evropské unie v zemích mimo EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_cs.htm);  
můžete se také obrátit na síť Europe Direct na adrese http://europa.eu/europedirect/index_cs.htm  
nebo na telefonní lince 00 800 6 7 8 9 10 11 (zdarma v rámci EU) (*).
(*)  Informace jsou poskytovány zdarma, stejně jako většina telefonních hovorů (někteří operátoři, telefonní automaty  
nebo hotely však mohou telefonické spojení zpoplatnit).
Placené publikace:
 prostřednictvím stránek EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Činnost Datum
Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 14. 1. 2015
Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 11. 4. 2016
Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 1. 6. 2016
Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 5. 7. 2016
Stále více finanční podpory z rozpočtu EU se poskytuje 
v podobě půjček, záruk a kapitálových investic 
prostřednictvím finančních nástrojů. Během 
programového období 2007–2013 bylo z rozpočtu EU na 
finanční nástroje vyčleněno asi 21,5  miliardy  EUR. Zjistili 
jsme, že oproti jiným formám financování jako granty 
mohou sice mít zřetelné výhody, při jejich provádění se 
však vyskytují významné překážky, které by mohly 
omezovat jejich efektivitu.
EVROPSKÝ
ÚČETNÍ DVŮR