EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 13.4.2011 
SEK(2011) 483 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k návrhu NA ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, 
kterým se zavádí posílená spolupráce v oblasti vytvo ření jednotné patentové ochrany, 
a 
návrhu NA ŘÍZENÍ RADY, 
kterým se zavádí posílená spolupráce v oblasti vytvo ření jednotné patentové ochrany s 
ohledem na p říslušná ujednání o p řekladu 
{KOM(2011) 215 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 482 v kone čném znění}  
 
CS 1   CS 1. ÚVOD 
Patenty jsou d ůležitým p ředpokladem hospodá řského růstu prostřednictvím inovací. Investice 
do výzkumu a vývoje p ředstavují 1,9 % HDP v EU1 a fungující patentový systém je zásadní 
podmínkou toho, aby se tyto investice promítly do hospodá řského růstu.  
Patentová ochrana v Evrop ě je však v sou časnosti rozt říštěná. Strategie Evropa 20202 i Akt 
o jednotném trhu3 označily za prioritu vytvo ření hospodá řství založeného na znalostech 
a inovacích. Ob ě tyto iniciativy usilují o zlepšení rámcových podmínek podnik ů pro inovace 
vytvořením jednotné patentové ochrany v členských státech EU.  
Přestože se všeobecn ě uznává, že evropské podniky jsou z d ůvodu neexistence jednotné 
patentové ochrany v konkuren ční nevýhod ě, mohlo zasedání Rady ve složení pro 
konkurenceschopnost v prosinci 2010 pouze potvrdit4, že existují nep řekonatelné potíže, 
v jejichž d ůsledku nelze v p řiměřené době zavedení takové ochrany v celé EU dosáhnout. Po 
tomto prohlášení následovala žádost 12 členských stát ů o navázání posílené spolupráce 
v oblasti jednotné patentové  ochrany. Komise poté p ředložila Rad ě návrh5 na povelení 
posílené spolupráce, na čež dalších 13 členských stát ů požádalo o zapojení do této spolupráce. 
Evropský parlament dal souhlas k zahájení posílené spolupráce dne 15. února6 a Rada ve 
složení pro konkurenceschopnost p řijala rozhodnutí o povolení dne 10. b řezna7. V důsledku 
toho musí zpráva o posouzení dopad ů zohlednit podmínky stanovené rozhodnutím Rady, 
kterým se posílená spolupráce povoluje. A kone čně, toto posouzení dopad ů se nezabývá 
jednotným systémem pro soudní řešení spor ů týkajících se patent ů, který bude vypracován 
souběžně a bude se řídit jiným právním nástrojem. Výbor pro posouzení dopad ů vydal dne 
25. února 2011 kladné stanovisko. 
2. SOUVISLOSTI – STÁVAJÍCÍ PATENTOVÉ SYSTÉMY V  EVROPĚ 
V Evropské unii lze patentovou ochranu získat bu ď prostřednictvím vnitrostátních 
patentových ú řadů členských stát ů, které ud ělují vnitrostátní patenty, nebo prost řednictvím 
Evropského patentového ú řadu (EPO). 
Pokud se žadatel rozhodne požádat o „ev ropský patent“, Evropský patentový ú řad žádost 
vyřizuje za použití postup ů stanovených v Evropské patentové úmluv ě (EPC)8. Evropská 
patentová úmluva zavedla centralizované  postupy pro vyhledávání, zkoumání a ud ělování 
evropských patent ů v angličtině, francouzštin ě nebo němčině. Avšak patent, který je ud ělen 
a zveřejněn, nenabývá ú činnosti automaticky. Musí být nejprv e validován ve státech, v nichž 
držitel patentu požaduje ochranu, tz n. že evropský patent musí být „p řeveden“ do podoby 
vnitrostátních patent ů. 
                                                 
1 Eurostat, údaje za rok 2008. 
2 KOM(2010) 2020. 
3 KOM(2010) 608 v kone čném znění (2. verze). 
4 Tisková zpráva 17668/10. 
5 KOM(2010) 790. 
6 P7_TA(2011)0054. 
7 Rozhodnutí Rady 2011/167/EU ze dne 10. b řezna 2011, kterým se povoluje posílená spolupráce 
v oblasti vytvo ření jednotné patentové ochrany (Ú ř. věst. L 76, 22.3.2011, s. 53). 
8 http://www.epo.org/patents/law/lega l-texts/html/epc/1973/e/ma1.html   
 
CS 2   CS 3. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Postup pro vyhledávání, zkoumání a ud ělování evropských patent ů dobře funguje a je široce 
akceptován žadateli z Evropy i t řetích zemí. Tento standardní postup je však dopln ěn 
povinnými postupy pro fázi po ud ělení patentu, které jsou slož ité, nejednotné a jejich 
výsledkem jsou zbyte čné náklady pro podniky. Toto posouzení dopad ů se zabývá problémy 
a možnými řešeními, jež se týkají fá ze patentové ochrany po ud ělení patentu. 
3.1. Problém č. 1: Vysoké náklady související s p řeklady a zve řejňováním patent ů 
Mezi vnitrostátní valida ční požadavky ve fázi po ud ělení evropského patentu pat ří překlad, 
úhrada poplatk ů za zveřejnění a různé formální požadavky na podání. V p řípadě, že držitel 
patentu nesplní kterýkoli z výše uvedených požadavk ů, považuje se evropský patent 
v dotyčném státu od samého po čátku za neplatný. Výši t ěchto náklad ů zvyšují poplatky, které 
si účtují patentoví  zástupci. 
Ačkoli Londýnská dohoda9 snížila nezbytné náklady na validaci v n ěkterých členských 
státech, celkové náklady na validaci ve 3 členských státech (v N ěmecku, Francii a Spojeném 
království) činí 680 EUR, p řičemž celková částka dosahuje 12 500 EUR v p řípadě validace ve 
13 členských státech a více než 32 000 EUR, po kud je patent validová n v celé EU. Odhaduje 
se, že skute čné náklady na validaci se v EU pohybují kolem 193 milion ů EUR ročně. 
3.2. Problém č. 2: Rozdíly v udržování patent ů v jednotlivých členských státech 
Poplatky za obnovení musí držite l patentu platit každý rok v každé zemi, kde je patent 
validován. Pokud držitel poplatky nezaplatí, patent zaniká a jeho p ředmět je veřejně dostupný. 
Poplatky za obnovení pate ntu jsou v jednotlivých členských státech velmi rozmanité. Navíc 
existuje ve vnitrostátních právních p ředpisech mnoho doprovodných opat ření, v jejichž 
důsledku je udržování patent ů v několika členských státech zbyte čně složité. Lh ůty pro 
zaplacení poplatk ů se liší, plat ba bankovním p řevodem dosud není možná všude, v n ěkterých 
zemích je povinné jmenování patentového zástupce a komunikace s vnitrostátními patentovými ú řady je často možná pouze v místním jazyce.  Odhaduje se, že souhrnné náklady 
na technickou pomoc v souvisl osti s platbami mohou v pr ůbě
hu desetiletého období 
dosáhnout 61 až 81,2 milionu EUR. 
3.3. Problém č. 3: Administrativní složitost zápisu p řevodů, licencí a jiných práv 
Patenty mohou usnad ňovat transakce na trhu technologi í: lze je kupovat a prodávat jako 
majetek, nebo – což je častější – mohou být p ředmětem licenční smlouvy. P řevody a práva se 
zapisují ve vnitrostátních patentových rejst řících v zemích, kde je patent validován. Tento 
zápis vyžaduje ve více než polovin ě členských stát ů jmenování kvalifikovaného zástupce. 
Zápis převodu patentu platného v p ěti zemích m ůže kromě různých procesních poplatk ů 
účtovaných v jednotlivých členských státech p řijít na 2 000 až 2 500 EUR. Navíc existují 
odlišné požadavky, pokud jde o druhy dokument ů, které se mají p ředkládat patentovému 
rejstříku, jako jsou r ůzná osvědčení apod. 
                                                 
9 Dohoda o použití článku 65 EPC (Londýnská dohoda) p řijatá v říjnu 2000 ( Úř. věst. EPO 550, 2001 ). 
 
CS 3   CS 3.4. Důsledek: patentová ochrana v rámci celé EU je nákladná 
V důsledku toho je p řístup ke komplexní patentové ochran ě v Evropě tak nákladný a složitý, 
že pro mnoho vynálezc ů a společností je tato ochrana nedostupná. Zejména malé a st řední 
podniky často dávají p řednost neformální ochran ě svých inovací (tj. utajení).  
Ale i v p řípadě vyžádání a ud ělení se evropské patenty obvykle validují pouze v n ěkolika 
zemích, jež si držitel patentu zvolí. V sou časnosti se evropský patent validuje pr ůměrně v pěti 
členských státech10. Počet validací b ěhem posledních 15 let11 dokonce klesl. Administrativní 
zátěž a složitost udržování patent ů a zápis práv a licencí navíc vytvá ří zbytečné náklady pro 
vynálezce a podniky v četně těch, jež žádají o patentové informace. 
Roztříštěnost patentové ochrany také zp ůsobuje, že je vymáhání patentových práv obtížn ější. 
Při vstupu zboží do EU p řes některý členský stát, kde není p říslušný patent v platnosti, 
nemůže držitel patentu spoléhat na to, že ce lní kodex EU zajistí zadržení zboží, u n ěhož 
existuje podez ření z porušení patentu12.  
Výše popsaná situace má závažné nežádoucí ú činky na fungování vnit řního trhu. Krom ě 
zachování rozt říštěnosti trhu má rovn ěž nepříznivý dopad na inovace, r ůst 
a konkurenceschopnost evropských podnik ů.  
4. SUBSIDIARITA  
Vytvoření evropských práv duševního vlastnictví za ú čelem zajišt ění jednotné ochrany v celé 
EU a souvisejících pravidel pro používání jazyk ů stanoví článek 118 Smlouvy o fungování 
Evropské unie. Výše nastín ěné problémy lze odstranit pouze na úrovni EU prost řednictvím 
řešení, které ve srovnání se sou časným režimem výrazn ě snižuje požadavky na p řeklad 
a správní požadavky. Je nezbytné opat ření na úrovni EU, jelikož b ez právního nástroje EU by 
členské státy nebyly dostate čně schopny zavést právní ú činky spojené s patenty, které jsou 
jednotné v n ěkolika členských státech. P ři rozboru možností byla zohledn ěna zásada 
proporcionality. 
5. CÍLE 
Z vymezení problému vyplývá, že obecnými cíli tohoto návrhu je zlepšit fungování 
jednotného trhu a podpo řit růst a inovace. T ěchto cílů lze dosáhnout zvýšením p řístupu 
malých a st ředních podnik ů k patentové ochran ě, zvětšením rozsahu validací patent ů 
a šířením znalostí (tzn. prost řednictvím specifických cíl ů). 
Výše uvedených cíl ů lze dosáhnout pouze snížením celkových náklad ů na patentovou ochranu 
v Evropě, zejména snížením náklad ů na překlad a zve řejňování, zjednodušením udržování 
(obnovy) patent ů a zjednodušením zápisu p řevodů, licenčních smluv a dalších práv.  
                                                 
10 Studie náklad ů na patentování, kterou vypracovala spole čnost Roland Berger Market Research, srpen 
2004. 
11 Rozbor hospodá řské rentability patentu Spole čenství, který vypracovali van Pottelsberghe a Danguy, 
2009.  
12 Na řízení Rady (ES) č. 1383/2003 ( Úř. věst. L 196, 2.8.2003, s. 7–14 ).  
 
CS 4   CS 6. KONCEPČNÍ MOŽNOSTI A  ANALÝZA  
Koncepční možnosti byly posuzovány na základ ě těchto kritérií: ú činnost, snížení náklad ů, 
zjednodušení a politická proveditelnost. Avšak členské státy, které požádaly Komisi, aby 
navrhla posílenou spolupráci v oblasti  jednotné patentové  ochrany, rovn ěž uvedly rozsah 
a cíle této spolupráce. Tyto n ezbytné podmínky musely být zohledn ěny při zvažování 
jednotlivých možností.  
6.1. Možnost č. 1 (základní scéná ř) – Komise nep řijme žádné opat ření 
Podle tohoto scéná ře by současný patentový systém v Evrop ě zůstal beze zm ěny. Jediným 
zlepšením by mohlo být p řistoupení v ětšího počtu členských stát ů k Londýnské dohod ě. 
Přistoupení je však nejen nepovinné, ale rovn ěž zdlouhavé a složité. Tento scéná ř je 
neefektivní, protože by ne řešil nedostatky stávajícího ev ropského patentového systému. 
Nevedl by k snížení náklad ů a zjednodušení, jelikož probl émy týkající se validace, 
obnovování a zápisu by p řetrvávaly i nadále. A kone čně, tato možnost není ani v souladu 
s politickým závazkem Komise a Rady řešit problémy stávajícího patentového systému. 
6.2. Možnost č. 2 – Komise bude i nadále spolupracovat s ostatními orgány na 
patentu EU platném ve všech 27 členských státech 
V rámci této možnosti by Komise – spole čně s Radou a Evropským parlamentem – 
pokračovala v práci na patentu EU, který se vztahuje na všechny členské státy, tzn. že by 
pokračovala v jednáních na základ ě návrhů Komise týkajících se patentu Spole čenství13 
a ujednání o p řekladu14. Tato varianta by umožnila pln ě dosáhnout cíl ů této iniciativy. To by 
mělo za následek významné snížení náklad ů, jelikož náklady na p řeklady by p ředstavovaly 
680 EUR v celé EU bez dalších náklad ů spojených s validací. Celkové úspory by mohly 
dosáhnout 159 milion ů EUR ročně. Při odstranění nákladů na technickou pomoc v souvislosti 
s placením poplatk ů za obnovení patent ů lze předpokládat úsporu 49 až 65,2 milionu EUR 
během desetiletého období. Jelikož by placen í a správa obnovování i zápisu patent ů 
a souvisejících práv byly řízeny centráln ě, dosáhlo by se tout o možností zásadního 
zjednodušení. Tato možnost však není poli ticky proveditelná, jelikož Rada se p ři několika 
příležitostech pokusila dosáhnout jednomyslné dohody o nepostradatelných ujednáních 
o překladu, avšak dosud se jí to nepoda řilo. 
6.3. Možnost č. 3 – Komise p ředloží návrhy na řízení, kterým se zavádí posílená 
spolupráce 
V rámci této možnosti by Komise p ředložila návrhy nezbytné k zavedení posílené spolupráce 
v oblasti jednotné patentové ochrany. Je dnotná patentová ochrana by se týkala 25 členských 
států, které cht ějí v tomto rámci spolupracovat. Tyto zem ě představují 79 % území EU 
a pochází z nich více než 92 % podaných žádostí.  Jednotná patentová ochrana by byla pro 
uživatele dobrovolná a existovala by soub ěžně se stávajícími evropskými a vnitrostátními 
patentovými systémy. Náklady a složitos t patentové ochrany by se tím výrazn ě snížily. 
Všichni držitelé patent ů by z této možnosti t ěžili stejně bez ohledu na to, zda jsou rezidenty 
v zemích, které pat ří, nebo nepat ří mezi zem ě, jež se účastní posílené spolupráce. 
                                                 
13 KOM(2000) 412. 
14 KOM(2010) 350. 
 
CS 5   CS Ačkoli by tato možnost nep řinesla veškerý prosp ěch, který nabízí možnost č. 2, byla by 
účinná a měla by kladný dopad na uživatele patentového systému v Evrop ě. Placení poplatk ů 
a správu obnovování patent ů, jakož i zápis patent ů a souvisejících práv by ve vztahu k území 
zúčastněných členských stát ů řídil centráln ě Evropský patentový ú řad. Během desetiletého 
období by úspory náklad ů na poplatky za technickou pomoc v souvislosti s platbami mohly 
dosáhnout 5 760 až 7 680 EUR na jeden patent , pokud by se na posílené spolupráci podílelo 
25 členských stát ů. V zemích, které se této spolupráce neú častní, by se patenty i nadále 
musely spravovat jednotliv ě. 
6.3.1.  Dílčí možnost č. 3.1 – Komise navrhne ujednání o p řekladu použitelná v oblasti 
jednotné patentové ochrany, jež odp ovídají jejímu návrhu ze dne 30. června 2010 
V rámci této díl čí možnosti by Komise navrhla ujednání o p řekladu použitelná v oblasti 
jednotné patentové ochrany, jež jsou totožná s jejím návrhem režimu p řekladů pro patent EU. 
Držitel patentu by Evropskému patentovému ú řadu poskytl p řeklad nárok ů do dvou dalších 
úředních jazyk ů Evropského patentového ú řadu. Žádné další p řeklady by nebyly zapot řebí 
(vyjma v p řípadě sporu). Pr ůměrné náklady na patenty pro obl ast posílené spolupráce by 
činily 680 EUR. Náklady na oc hranu pro celou EU by mohly činit 15 % dnešních náklad ů (při 
25 zúčastněných členských státech). Celkové úspory by mohly dosáhnout 58,5 milionu EUR 
ročně. Tato díl čí možnost by byla rentabilní a vedla by k významnému zjednodušení, avšak 
nenašla dostate čnou podporu v Rad ě. Členské státy, které žádají o zahájení posílené 
spolupráce, cht ějí do provád ěcích nařízení zařadit některé z prvk ů navržených belgickým 
předsednictvím ohledn ě ujednání o p řekladu. Návrh p ředlohy rozhodnutí Ra dy, kterým se 
povoluje posílená spolupráce, v tomto ohledu již obsahuje řadu podstatných prvk ů. Proto není 
tato možnost politicky proveditelná. 
6.3.2.  Dílčí možnost č. 3.2 – Komise navrhne ujednání o p řekladu použitelná v oblasti 
jednotné patentové ochrany, založená na jejím návrhu ze dne 30. června 2010, do 
nichž budou zapracovány n ěkteré prvky kompromisního návrhu projednaného 
Radou 
V rámci této díl čí možnosti by výše uvedená ujednání o p řekladu byla dopln ěna o některé 
prvky z kompromisního návrhu, který p ředneslo v roce 2010 belgického p ředsednictví, jak to 
požadují členské státy, které žádají Komisi, aby p ředložila návrh na zahájení posílené 
spolupráce. Hlavní soub or jazykových požadavk ů by odpovídal souboru, který se uplat ňuje 
podle EPC. Krom ě toho by pro p řechodné období platily dodate čné požadavky na p řeklad, 
což by vedlo k dalším náklad ům pro držitele patent ů. Celkové náklady na p řeklady během 
přechodného období se proto mohou pohybovat v rozmezí p řibližně 980 až 2 380 EUR za 
jeden patent v oblasti posílené spolupráce. Až budou k dispozici vysoce kvalitní strojové 
překlady, mohly by se náklady na p řeklady snížit na 680 EUR. Ná klady na ochranu pro celou 
EU by mohly činit 20 % dnešních náklad ů (při 25 zúčastněných členských státech). Celkové 
úspory by mohly dosáhnout 50 milion ů EUR ročně. Lze očekávat, že tato díl čí možnost získá 
výraznou politickou podporu.  
7. SROVNÁNÍ JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ A  JEJICH DOPAD Ů 
Při porovnání jednotlivých možností má podle kritérií efektivnos ti, snížení náklad ů 
a zjednodušení nejvyšší skóre možnost č. 2. Možnost č. 3 má však rovn ěž významné p řínosy 
a vede k d ůležitým úsporám a zjednodušení pro uživatele z Evropy i z t řetích zemí. 
 
CS 6   CS Vytvoření patentu EU (možnost č. 2) by mělo nejpříznivější dopad na vnit řní trh, na uživatele 
patentových informací a na spot řebitele, nebo ť by vedlo k integraci celého vnit řního trhu, 
pokud jde o patentovou ochranu. Ale možnost č. 3 by také zvýšila úrove ň integrace nejen 
mezi zúčastněnými členskými státy, ale rovn ěž mezi zú častněnými a nezú častněnými 
zeměmi. Zavedením posílené spolupráce se celkové  náklady a složitost získání patentové 
ochrany v celé EU výrazn ě sníží, takže lze o čekávat, že bude více vynálezc ů usilovat 
o patentovou ochranu i v členských státech, které se na posílené spolupráci nepodílejí.  
Zlepšená integrace bude mít kladný dopad na p řístup spot řebitelů ke zboží a službám. Lepší 
integrace trhu zajistí lepší p řeshraniční obchod a usnadní boj proti pad ělanému zboží. 
Centralizovaná registrace a zve řejňování patent ů Evropským patentovým ú řadem by 
usnadnily ší ření znalostí a m ěly by kladný dopad na inovace.  
Snazší a levn ější přístup k patent ům v Evrop ě pravděpodobně povede k zvýšení po čtu 
inovativních malých a st ředních podnik ů. Malé a st řední podniky mají významnou úlohu p ři 
vytváření pracovních míst; zajiš ťují 2/3 pracovních míst  v soukromém sektoru15. Lze proto 
očekávat, že nár ůst počtu nových podnik ů bude mít kladný dopad na tvorbu pracovních míst. 
Ačkoli je jasné, že z hospodá řského hlediska by byl nejú činnější patent EU, 10 let 
vyjednávání ukázalo, že tato možnost je politicky neproveditelná. Rozbor možnosti č. 3 
ukazuje, že její p řínosy by ješt ě stále byly velmi d ůležité. Ačkoli režim p řekladů podle díl čí 
možnosti č. 3.1 by byl nejrentabiln ější, dílčí možnost č. 3.2 bude mít pravd ěpodobně nejširší 
podporu mezi členskými státy, které se ú častní posílené spolupráce. Proto je 
upřednostňovanou variantou možnost č. 3 s dílčí možností č. 3.2. 
8. SLEDOVÁNÍ A  HODNOCENÍ  
Pět let poté, co bude uplat ňování zahájeno, Komise p řezkoumá uplat ňování právních 
předpisů, zejména s ohledem na p řechodná ujednání týkající se p řekladu. Komise bude rovn ěž 
každoročně sledovat p říslušné ukazatele vypovídající o podmínkách pro inovace, po čtu 
patentů a nákladech na n ě. 
 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/ sme/facts-figures-analysis/index_en.htm