4.2 Hodnocení ex post

4. Zajišťování náležitého využití prostředků makrofinanční pomoci: operační hodnocení a hodnocení ex post

V návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Tunisku ze dne 12. února 2016 zapracovala Komise do textu používaného u předchozích návrhů sedm technických změn obecně použitelných pro jakoukoli zemi. Evropský parlament a Rada přijaly pět z nich, jež se týkají následujících specifických aspektů provádění rozhodnutí o makrofinanční pomoci Komisí:

Nejnovější zkušenosti, zejména potřeba neprodleně zahájit nové operace makrofinanční pomoci na Ukrajině v letech 2014 a 2015, navíc opět zdůraznily, že je nutné zajistit, aby mohla být makrofinanční pomoc jakožto nástroj pro naléhavou pomoc rychle mobilizována v reakci na krizové situace. Zrychlit rozhodování bylo jedním z hlavních cílů návrhu rámcového nařízení o obecných ustanoveních pro makrofinanční pomoc třetím zemím, který předložila Komise v roce 2011. Návrh však nebyl schválen Evropským parlamentem a Radou (spolunormotvůrci) a Komise jej následně vzala zpět. Rozhodnutí o makrofinanční pomoci jsou tak ve výsledku i nadále přijímána v rámci řádného legislativního postupu. Evropský parlament a Rada se snažily rozhodování v rámci řádného legislativního postupu zrychlit. To platilo zejména v případě poslední operace makrofinanční pomoci na Ukrajině, jež byla v roce 2015 přijata během tří měsíců a několika málo dní. Prostor pro urychlení, pokud jde o přijímání rozhodnutí o makrofinanční pomoci v rámci řádného legislativního postupu, však zůstává omezený.

Po prvním nárůstu počtu a objemu operací, k němuž došlo v době po celosvětové hospodářské a finanční krizi z let 2008–2009, se makrofinanční pomoc využívá v ještě větší míře od roku 2013. Po roce 2012 vedly ke zvýšené poptávce po makrofinanční pomoci politické a hospodářské otřesy v partnerských zemích arabského Středomoří. V této souvislosti o pomoc požádaly Egypt, Jordánsko a Tunisko. V roce 2014 byla mezitím aktivována makrofinanční pomoc v bezprecedentním měřítku v souvislosti s konfliktem na východě Ukrajiny a s výrazným zhoršením hospodářské a finanční situace v této zemi. V letech 2014 a 2015 byla Ukrajině v rámci tří operací makrofinanční pomoci poskytnuta částka v celkové výši 3,4 miliardy EUR, což je největší finanční pomoc, jaká kdy byla v tak krátké době přidělena zemi, která není členem EU.

Makrofinanční pomoc se v posledních letech stává stále důležitějším nástrojem v sadě nástrojů vnější politiky EU. V situaci, kdy v sousedství EU přetrvává makroekonomická a politická nestabilita, je makrofinanční pomoc obecně přijímána jako účinný nástroj pro reakci na krize, jenž Evropské unii umožňuje viditelně a pružně zasahovat, navíc se značným politickým dosahem. To potvrzují i neustále se zvyšující poptávka po makrofinanční pomoci v posledních osmi letech a související zvýšení objemu poskytnuté pomoci, který v období od roku 2009 dosáhl 5,1 miliardy EUR, zatímco v období 2000–2008 na závazky připadly prostředky ve výši 1,5 miliardy EUR.

Rok 2016 se vyznačoval pokrokem v provádění stávajících programů makrofinanční pomoci Gruzii, Kyrgyzské republice, Tunisku a Ukrajině, ačkoli řada úhrad musela být odložena z důvodů, které jsou mimo kontrolu EU. V návaznosti na přetrvávající složitou politickou a ekonomickou situaci v některých sousedních zemích byly také schváleny dvě navazující operace pro Tunisko a Jordánsko a nová operace pro Moldavsko, již Komise navrhla dne 13. ledna 2017. Nová operace v Moldavsku je do této zprávy zahrnuta proto, že v roce 2016 byla vykonána značná část přípravných prací.

·plnění podmínek makrofinanční pomoci,

·uvolňování úhrad makrofinanční pomoci,

·ochrany finančních zájmů EU,

·operačních hodnocení.

Uvedené změny se nedotkly hlavních charakteristik nástroje makrofinanční pomoci, jejich účelem bylo spíše na základě zkušeností Komise obecně sladit technické pasáže rozhodnutí se zavedenými a schválenými postupy řízení operací makrofinanční pomoci. Záměrem bylo také jasněji formulovat určitá ustanovení nebo je pozměnit podle konkrétních doporučení Účetního dvora. Komise se s Radou a Parlamentem dohodla na tom, že uvedených pět změn bude začleněno do rozhodnutí o makrofinanční pomoci Jordánsku ze dne 14. prosince 2016, které nyní tvoří základ pro budoucí rozhodnutí o makrofinanční pomoci.

Komise bude dále komunikovat s Evropským parlamentem a Radou a zkoumat způsoby, jak stávající rozhodovací proces zefektivnit.

3. Operace makrofinanční pomoci v roce 2016

3.1 Přehled

Stav provádění programů makrofinanční pomoci ke konci roku 2016:

-Gruzie: EU v srpnu 2013 schválila operaci makrofinanční pomoci Gruzii ve výši až 46 milionů EUR , která měla být vyplacena ve dvou stejných tranších po 23 milionech EUR. Vyplacení první tranše proběhlo v roce 2015, a to následovně: v lednu bylo vyplaceno 13 milionů EUR ve formě grantů a v dubnu pak 10 milionů EUR ve formě úvěrů. Vyplacení druhé tranše (10 milionů EUR ve formě grantů a 13 milionů EUR ve formě úvěrů) bylo odloženo kvůli nedostatečnému pokroku v programu, jenž byl v červenci 2014 dohodnut s MMF. Poté co Výkonná rada MMF dne 12. dubna 2017 schválila nový program rozšířené finanční facility ve výši 285 milionů USD, přistoupila Komise k vyplacení druhé tranše makrofinanční pomoci v květnu 2017.

-Jordánsko II: Dne 14. prosince 2016 Evropský parlament a Rada přijaly rozhodnutí o poskytnutí další makrofinanční pomoci Jordánsku („MFA II“) ve výši až 200 milionů EUR. Předmětná pomoc má navazovat na operaci ve výši 180 milionů EUR dokončenou v roce 2015 a má být realizována výhradně formou úvěrů.. Vyplacení uvedené částky ve dvou stejně velkých tranších je plánováno během roku 2017.

-Kyrgyzská republika: Operace makrofinanční pomoci schválená v říjnu 2013 se skládala z 15 milionů EUR ve formě úvěrů a z 15 milionů EUR ve formě grantů. Operace byla v roce 2016 dokončena vyplacením druhé tranše ve dvou splátkách, a to následovně: v únoru 2016 bylo vyplaceno 5 milionů EUR ve formě grantů a v dubnu 2016 pak 10 milionů EUR ve formě úvěrů.

-Tunisko I a II: V prosinci 2013 předložila Komise návrh na poskytnutí makrofinanční pomoci Tunisku („MFA I“) do výše 250 milionů EUR ve formě úvěrů. Evropský parlament a Rada však v rámci změn návrhu zvýšily uvedenou částku na 300 milionů EUR a v květnu 2014 přijaly příslušné rozhodnutí. Po vyplacení prvních dvou tranší po 100 milionech EUR v roce 2015 nemohla EU kvůli tomu, že se tuniské orgány zpozdily v provádění dohodnutých politických opatření, vyplatit třetí, poslední tranši programu v roce 2016, jak bylo původně naplánováno. Dne 6. července 2016 schválila EU další makrofinanční pomoc Tunisku do výše 500 milionů EUR ve formě úvěrů. Na základě souhlasu členských států došlo 27. dubna 2017 k podpisu memoranda o porozumění a dohody o mechanismu úvěrů.

-Ukrajina III: Jedná se o třetí operaci od roku 2014, jež bude na Ukrajině provedena. Její maximální výše je stanovena na 1,8 miliardy EUR a operace bude realizována ve formě úvěrů. .Evropský parlament a Rada ji schválily v dubnu 2015. Makrofinanční pomoc, již Evropská unie poskytla Ukrajině od začátku krize, tak v součtu třetí operace makrofinanční pomoci se dvěma operacemi, jež byly provedeny od května 2014 do dubna 2015, dosáhla celkové výše 3,4 miliardy EUR. Po vyplacení první tranše (ve výši 600 milionů EUR) v červenci 2015 bylo uvolnění druhé tranše operace v hodnotě 600 milionů EUR na dlouhou dobu pozdrženo kvůli nedostatečnému pokroku v řadě dohodnutých reformních opatření. K jejímu vyplacení nicméně došlo v dubnu 2017 v reakci na opatření, která ukrajinské orgány přijaly na konci roku 2016 a začátkem roku 2017 s cílem řešit některé otevřené otázky, a na to, že Ukrajina celkově uspokojivým způsobem pokračovala v provádění programu makrofinanční pomoci. Uvolnění třetí tranše ve výši 600 milionů EUR se očekává během roku 2017.

Na základě žádosti Moldavské republiky Komise dne 13. ledna 2017 navíc přijala návrh programu makrofinanční pomoci do výše 100 milionů EUR na podporu této země, jež se potýkala se stále složitější ekonomickou a finanční situací. Navržená makrofinanční pomoc EU, jejíž přijetí Evropským parlamentem a Radou se očekává v polovině roku 2017, by se měla skládat ze 40 milionů EUR ve formě grantů a 60 milionů EUR ve formě úvěrů a měla by být vyplacena v letech 2017 a 2018 ve třech tranších. Vyplacení těchto částek bude striktně záviset na tom, zda bude Moldavsko dosahovat uspokojivého pokroku v programu MMF a zda bude dodržovat konkrétní podmínky v oblasti politiky, na nichž se dohodne s EU v memorandu o porozumění.

3.2 Jednotlivé operace v přijímajících zemích v roce 2016

3.2.1 Gruzie

V srpnu 2013 přijala EU program makrofinanční pomoci Gruzii do výše 46 milionů EUR, z poloviny ve formě grantů a z poloviny ve formě úvěrů, která měla být vyplacena ve dvou stejně velkých tranších. Na základě uzavření dohody o pohotovostním úvěru ve výši 154 milionů USD mezi Gruzií a MMF v červenci 2014 byly v prosinci 2014 podepsány memorandum o porozumění, dohoda o mechanismu úvěrů a grantová dohoda a v příslušných případech ratifikovány gruzínským parlamentem.

První tranše makrofinanční pomoci byla vyplacena v lednu 2015 (13 milionů EUR ve formě grantů) a v dubnu 2015 (10 milionů EUR ve formě úvěrů) na základě uspokojivého pokroku Gruzie v programu MMF. Gruzínské orgány provedly všechna důležitá politická opatření, která byla v memorandu o porozumění stanovena jako podmínka pro uvolnění druhé tranše ve výši 10 milionů EUR ve formě grantů a 13 milionů EUR ve formě úvěrů, avšak vyplacení tranše bylo odloženo kvůli problémům s prováděním programu MMF. Dne 12. dubna 2017 nicméně Výkonná rada MMF pro Gruzii schválila novou dohodu o rozšířené finanční facilitě ve výši 285 milionů USD, a Komise se tak rozhodla vyplacení druhé tranše makrofinanční pomoci provést v květnu 2017. Gruzínské orgány rovněž projevily zájem o možnou navazující operaci makrofinanční pomoci, jež by doplnila prostředky od MMF.

Gruzie se v roce 2016 i nadále potýkala se špatnou zahraniční situací, která zapříčinila snížení vývozu a remitencí, a tím i poměrně slabý růst HDP, přibližně ve výši 2,7 %. Vlivem nižších příjmů, než jaké se očekávaly, a nárůstu výdajů před parlamentními volbami, které se konaly v říjnu 2016, se tak v Gruzii zvýšil rozpočtový schodek. V posledních dvou letech došlo k výrazné depreciaci gruzínské měny lari, jež mezi listopadem 2014 a prosincem 2016 oslabila vůči americkému dolaru o 50 %. Zvýšila se vnější zranitelnost Gruzie – schodek běžného účtu dosáhl na konci roku 2016 odhadem 13,3 % HDP a zahraniční dluh činil přibližně 108 % HDP. V situaci, kdy 80 % veřejného dluhu je v cizí měně, vedlo oslabování lari rovněž ke zvýšení poměru veřejného dluhu k HDP, ačkoli veřejný dluh vyjádřený v amerických dolarech zůstal víceméně nezměněn. Úroveň devizových rezerv byla poměrně stabilní (2,8 miliardy USD na konci prosince 2016 oproti 2,7 miliardy USD v prosinci 2014) a pokrývala přibližně čtyři měsíce předpokládaného dovozu v roce 2017. Gruzínský finanční systém celkově zůstává zdravý a dobře vybavený kapitálem, a to především díky uvážlivému dohledu a regulaci ze strany centrální banky.