ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Prohlášení Komise o finančních zárukách pro prováděcí strukturu PRIMA

V souvislosti s iniciativou PRIMA stanoví finanční nařízení EU ve svém čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu vi), že Komise může svěřit plnění rozpočtu Unie subjektu soukromého práva pověřenému výkonem veřejné služby (prováděcí struktura – IS). Takový subjekt musí poskytnout dostatečné finanční záruky.

2.

V zájmu dodržování řádného finančního řízení finančních prostředků EU by tyto záruky měly bez omezení rozsahu nebo částek krýt veškeré dluhy IS vůči Unii v souvislosti se všemi úkoly plnění rozpočtu Unie, jak je uvedeno v pověřovací dohodě. Komise obvykle předpokládá, že ručitelé přijmou společnou a nerozdílnou odpovědnost za dluhy IS.
(5)

Ve snaze zabránit rozsáhlému používání snížených sazeb DPH na audiovizuální obsah by členské státy měly mít možnost uplatňovat sníženou sazbu na knihy, noviny a periodika, pouze pokud tyto publikace, a to na jakýkoliv fyzických nosičích nebo poskytované elektronicky, nesestávají výhradně nebo převážně z hudebního nebo video obsahu. S ohledem na význam usnadnění přístupu ke knihám, novinám a časopisům pro osoby, které jsou nevidomé, zrakově postižené či mají jinou poruchu čtení tištěného textu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady …/… (9a) , neměly by být adaptované a elektronické audio knihy, noviny a časopisy chápány tak, že obsahují zcela nebo převážně hudební nebo video obsah. Z tohoto důvodu by mělo být možné použít snížené sazby DPH i na tyto formáty.
(3)

Poté, co Komise zveřejní svou analýzu případného dopadu tohoto nařízení, která by měla zohlednit potenciální konečné příjemce autonomních obchodních opatření stanovených tímto nařízením a soustředit se zejména na malé a střední výrobce na Ukrajině, by měla být autonomní obchodní opatření poskytnuta u produktů, jež budou na základě výsledků této analýzy vyhodnoceny jako přínosné. Tato autonomní obchodní opatření by měla mít formu bezcelních kvót na produkty uvedené v přílohách I a II vedle preferenčních celních kvót stanovených v dohodě o přidružení a formu částečného nebo úplného odstranění dovozních cel na průmyslové výrobky uvedené v příloze III.
Výrobce uchovává dokumentaci uvedenou v čl. 24 odst. 4 po období deseti let poté, co bylo vozidlo uvedeno na trh, přičemž u systému , konstrukční části nebo samostatného technického celku tato doba činí pět let .

Výrobce uchovává dokumentaci uvedenou v čl. 24 odst. 4 a kromě toho uchovává výrobce vozidla pro potřebu schvalovacích orgánů kopii prohlášení o shodě uvedeného v článku 34, a to po období deseti let po skončení platnosti EU schválení typu pro vozidla a po období pěti let po skončení platnosti EU schválení typu pro systém , konstrukční část nebo samostatný technický celek .
Do 28. února 2024 a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování tohoto nařízení, jeho příspěvku k cíli EU týkajícímu se celkového snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 a jeho příspěvku k cílům Pařížské dohody a v případě potřeby může předložit návrhy.

Do 28. února 2024 a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování tohoto nařízení, jeho příspěvku k cíli EU týkajícímu se celkového snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 a jeho příspěvku k cílům Pařížské dohody . Zprávy budou v případě potřeby doplněny legislativními návrhy.
(6) Vzhledem k tomu, že klíčové prvky celosvětového tržního opatření musí být ještě vypracovány a že jeho provádění závisí na vnitrostátních právních předpisech, které mají přijmout jednotlivé státy a regiony, považuje se za vhodné, aby před začátkem fungování celosvětového tržního opatření ICAO, až bude jasná povaha a obsah těchto právních nástrojů, proběhl přezkum a aby byla podána zpráva Evropskému parlamentu a Radě. Uvedená zpráva by se měla zabývat všemi normami nebo jinými nástroji přijatými v rámci ICAO, opatřeními přijatými třetími zeměmi k provedení celosvětového tržního opatření, jež má být na emise uplatňováno od roku 2021, a dalším důležitým mezinárodním vývojem (např. pravidly Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a Pařížskou dohodou o trzích s uhlíkem a uhlíkovém účetnictví). Tato zpráva by měla také uvádět, jak by mohly být tyto nástroje prostřednictvím revize směrnice o EU ETS provedeny do práva Unie. Případně by měla také posoudit pravidla platná pro lety uvnitř EHP. K této zprávě by měl být případně připojen příslušný návrh Evropskému parlamentu a Radě, který bude v souladu s požadavkem zajistit příspěvek letectví k závazku Unie snížit emise skleníkových plynů do roku 2030, který platí pro celé hospodářství.

(6) Vzhledem k tomu, že klíčové prvky celosvětového tržního opatření musí být ještě vypracovány a že jeho provádění závisí na vnitrostátních právních předpisech, které mají přijmout jednotlivé zúčastněné státy a regiony, by Komise měla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku v jednáních ICAO, zejména o příslušných nástrojích přijatých v rámci ICAO, opatřeních přijatých třetími zeměmi k provedení celosvětového tržního opatření, jež má být na emise uplatňováno v období let 2021–2035, úsilí k vytvoření ambiciózních a závazných opatření k dosažení dlouhodobého cíle spočívajícího ve snížení emisí CO2 do roku 2050 o polovinu ve srovnání s úrovní v roce 2005 a dalším důležitém mezinárodním vývoji (např. pravidlech Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a Pařížské dohody o trzích s uhlíkem a uhlíkovém účetnictví). Jakmile bude vyjasněna povaha a obsah nástrojů ICAO a před zahájením provádění celosvětového tržního opatření ICAO by Komise měla předložit zprávu, v níž by měla také uvádět, jak by mohly být tyto nástroje prostřednictvím revize směrnice o EU ETS provedeny do práva Unie a uvedeny do souladu s tímto právem . Tato zpráva by měla dále posoudit pravidla platná pro lety uvnitř EHP. K této zprávě by měl být případně připojen příslušný návrh Evropskému parlamentu a Radě, který bude v souladu s požadavkem zajistit příspěvek letectví k závazku Unie snížit emise skleníkových plynů do roku 2030, který platí pro celé hospodářství.
(4a)

Pokud jde o využívání biologických mořských zdrojů, nařízení (EU) č. 1380/2013 stanoví výslovně jako cíl obnovu a zachování populací lovených druhů nad úrovněmi, které umožňují dosáhnout maximálního udržitelného výnosu. Proto je třeba v souladu s čl. 2 odst. 2 tohoto nařízení dosáhnout odpovídající míry využívání do roku 2015, pokud je to možné, a postupným, přírůstkovým způsobem nejpozději do roku 2020 této míry dosáhnout u všech druhů, přičemž by v následujících letech měla být udržena.
(6) Zamezení dvojího zdanění by mělo dosaženo prostřednictvím postupu, v jehož první fázi bude věc předložena orgánům daňové správy dotčených členských států s cílem urovnat spor v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě. Nebude-li dohody dosaženo v určité lhůtě, měla by být věc předložena poradní komisi nebo komisi pro alternativní řešení sporů, jejichž členy by měli být zástupci dotčených orgánů daňové správy a nezávislé uznávané osoby. Daňové orgány by měly na základě stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů přijmout konečné závazné rozhodnutí.

(6) Zamezení dvojího zdanění by mělo dosaženo prostřednictvím postupu, který je snadno použitelný. V první fázi bude věc předložena orgánům daňové správy dotčených členských států s cílem urovnat spor v rámci řízení vedoucího ke vzájemné dohodě. Nebude-li dohody dosaženo v určité lhůtě, měla by být věc předložena poradní komisi nebo komisi pro alternativní řešení sporů, jejichž členy by měli být zástupci dotčených orgánů daňové správy a nezávislé uznávané osoby , jejichž jména se objeví na veřejně přístupném seznamu nezávislých uznávaných osob . Daňové orgány by měly na základě stanoviska poradní komise nebo komise pro alternativní řešení sporů přijmout konečné závazné rozhodnutí.
(13)

Promlčecí lhůta pro zahájení řízení v souvislosti s porušením celních předpisů by měla být stanovena v trvání čtyři roky ode dne, kdy bylo spácháno porušení celních předpisů, či v případě pokračujícího či opakujícího se porušení na čtyři roky od okamžiku, kdy skončilo jednání zakládající porušení. Členské státy by měly zajistit, že úkonem v souvislosti s vyšetřováním či právním řízením ve věci stejného porušení celních předpisů či úkonem osoby, která odpovídá za porušení, dochází k přerušení promlčecí lhůty. Členské státy mohou by měly mít možnost vymezit případy, v nichž dochází k stavení promlčecí lhůty. Zahájit či obnovit taková řízení by nemělo být možné Všechny postupy by měly být časově omezené, nezávisle na případném přerušení promlčecí lhůty, po uplynutí prekluzivní lhůty v trvání osmi let, zatímco promlčecí lhůta pro vykonání vymáhání sankce by měla být stanovena v délce tří let. [pozm. návrh 11]
(8) Zpráva s informacemi o dani z příjmu by měla poskytovat informace týkající se veškerých činností podniku nebo veškerých přidružených podniků skupiny kontrolovaných nejvyšším mateřským podnikem. Informace by měly vycházet ze specifikací pro podávání zpráv podle opatření č. 13 projektu BEPS a měly by být omezeny na to, co je nezbytné pro umožnění účinné veřejné kontroly, aby se zajistilo, že zveřejnění nevyvolá nepřiměřená rizika nebo nevýhody. Zpráva by také měla obsahovat stručný popis povahy činností. Tento popis může vycházet z kategorizace stanovené v tabulce č. 2 přílohy III kapitoly V pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování a související dokumentaci. Zpráva by měla obsahovat celkový výklad, poskytnout vysvětlení v případě významných nesrovnalostí na úrovni skupiny mezi částkami naběhlých daní a částkami daní zaplacených, a přitom zohlednit odpovídající částky za předchozí účetní období.

(8) Zpráva s informacemi o dani z příjmu by měla poskytovat informace týkající se veškerých činností podniku nebo veškerých přidružených podniků skupiny kontrolovaných nejvyšším mateřským podnikem. Informace by měly zohledňovat specifikace pro podávání zpráv podle opatření č. 13 projektu BEPS a měly by být omezeny na to, co je nezbytné pro umožnění účinné veřejné kontroly, aby se zajistilo, že zveřejnění nevyvolá nepřiměřená rizika nebo nevýhody , pokud jde o konkurenceschopnost nebo chybný výklad týkající se dotčených podniků . Zpráva by také měla obsahovat stručný popis povahy činností. Tento popis může vycházet z kategorizace stanovené v tabulce č. 2 přílohy III kapitoly V pokynů OECD pro vnitropodnikové oceňování a související dokumentaci. Zpráva by měla obsahovat celkový výklad, poskytnout vysvětlení , včetně případů významných nesrovnalostí na úrovni skupiny mezi částkami naběhlých daní a částkami daní zaplacených, a přitom zohlednit odpovídající částky za předchozí účetní období.
(5a)

Komise by měla v budoucích případech vždy vést veřejné konzultace s cílem zajistit, aby navrhované změny přijaly všechny zúčastněné strany a aby byly přijímány co nejtransparentnějším a nejotevřenějším způsobem. Podobně by Komise měla provádět posouzení dopadů navrhovaných opatření, pokud v Pokynech pro zlepšování právní úpravy není jasně uvedeno jinak.
PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU, RADY A KOMISE

Evropský parlament, Rada a Komise se shodly na tom, že by iniciativa WiFi4EU měla mít smysluplný dopad a měla by být rozšiřitelná. Za tímto účelem konstatovaly, že pokud není možné zabezpečit, aby bylo finanční krytí pro provádění Nástroje pro propojení Evropy v odvětví telekomunikací zvýšeno o částku 25 000 000 až 50 000 000 EUR v plném rozsahu, mohla by Komise předložit návrh na přerozdělení prostředků v rámci uvedeného krytí, aby se usnadnilo celkové financování podpory připojení k internetu v místních komunitách ve výši 120 000 000 EUR.
Do […insert date – five years after the application of this Directive] a poté každých pět let podá Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o uplatňování této směrnice.

-1. Nejpozději do … [tří let o data použitelnosti této směrnice] a poté každých pět let podá Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o uplatňování této směrnice.
(3) Při posouzení těchto zvláštních režimů zavedených dne 1. ledna 2015 bylo zjištěno několik oblastí ke zlepšení. Zaprvé by pro mikropodniky usazené v členském státě, jež takové služby příležitostně poskytují do jiných členských států, mělo být sníženo zatížení, které je spojeno s povinnostmi v oblasti DPH v jiných členských státech než v členském státě usazení. V rámci celého Společenství by proto měla být zavedena prahová hodnota, do jejíhož dosažení tyto poskytnuté služby a dodané zboží zůstávají předmětem DPH v členském státě usazení. Zadruhé, velmi zatěžující je požadavek povinného dodržování požadavků všech členských států, do nichž je dodáváno zboží a jsou poskytovány služby, v oblasti fakturace a vedení záznamů . Proto, aby se zatížení podniků snížilo na nezbytné minimum, měla by se fakturace a vedení záznamů řídit pravidly platnými v členském státě identifikace dodavatele, jenž zvláštní režimy používá. Zatřetí, osoby povinné k dani neusazené ve Společenství, avšak registrované k DPH v členském státě (např. proto, že provádějí příležitostná plnění, která v tomto členském státě jsou předmětem DPH) nemohou použít ani zvláštní režim pro osoby povinné k dani neusazené ve Společenství, ani zvláštní režim pro osoby povinné k dani usazené ve Společenství. V důsledku toho se navrhuje, že takovým osobám povinným k dani by mělo být povoleno používat zvláštní režim pro osoby povinné k dani neusazené ve Společenství.

(3) Při posouzení těchto zvláštních režimů zavedených dne 1. ledna 2015 bylo zjištěno několik oblastí ke zlepšení. Zaprvé by pro mikropodniky usazené v členském státě, jež takové služby příležitostně poskytují do jiných členských států, mělo být sníženo zatížení, které je spojeno s povinnostmi v oblasti DPH v jiných členských státech než v členském státě usazení. V rámci celého Společenství by proto měla být zavedena prahová hodnota, do jejíhož dosažení tyto poskytnuté služby a dodané zboží zůstávají předmětem DPH v členském státě usazení. Zadruhé, velmi zatěžující je požadavek povinného dodržování požadavků všech členských států, do nichž je dodáváno zboží a jsou poskytovány služby, v oblasti fakturace. Proto, aby se zatížení podniků snížilo na nezbytné minimum, měla by se fakturace řídit pravidly platnými v členském státě identifikace dodavatele, jenž zvláštní režimy používá. Zatřetí, osoby povinné k dani neusazené ve Společenství, avšak registrované k DPH v členském státě (např. proto, že provádějí příležitostná plnění, která v tomto členském státě jsou předmětem DPH) nemohou použít ani zvláštní režim pro osoby povinné k dani neusazené ve Společenství, ani zvláštní režim pro osoby povinné k dani usazené ve Společenství. V důsledku toho se navrhuje, že takovým osobám povinným k dani by mělo být povoleno používat zvláštní režim pro osoby povinné k dani neusazené ve Společenství.
(47) Hnojivé výrobky s označením CE by měly být uváděny na trh pouze tehdy, pokud jsou dostatečně účinné a nepředstavují nepřijatelná rizika pro zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, bezpečnost nebo životní prostředí, jsou-li řádně skladovány a používány k určenému účelu a za podmínek používání, které lze rozumně předvídat, tedy používání, které může vyplývat z dovoleného a snadno předvídatelného lidského chování. Proto by měly být stanoveny požadavky na bezpečnost a kvalitu a také vhodné kontrolní mechanismy. Kromě toho by určené použití hnojivých výrobků s označením CE nemělo vést k tomu, že potraviny nebo krmiva přestanou být bezpečné.

(47) Hnojivé výrobky s označením CE by měly být uváděny na trh pouze tehdy, pokud jsou dostatečně účinné a nepředstavují riziko pro zdraví lidí, zvířat nebo rostlin, bezpečnost nebo životní prostředí, jsou-li řádně skladovány a používány k určenému účelu a za podmínek používání, které lze rozumně předvídat, tedy používání, které může vyplývat z dovoleného a snadno předvídatelného lidského chování. Proto by měly být stanoveny požadavky na bezpečnost a kvalitu a také vhodné kontrolní mechanismy. Kromě toho by určené použití hnojivých výrobků s označením CE nemělo vést k tomu, že potraviny nebo krmiva přestanou být bezpečné.
PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Evropský parlament vyjadřuje své nejhlubší znepokojení nad skutečností, že Komise navrhuje provést v roce 2017 doporučení Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT), která jsou již z roku 2008. Znamená to, že Unie nedodržovala své mezinárodní závazky po dobu téměř 10 let.

Kromě toho, že by mohla být v této věci Unie napadena u Soudního dvora a že tím byla poškozena dobrá pověst Unie, jakožto vedoucího hráče na poli udržitelnosti v mezinárodních fórech, vzniká zde navíc dodatečný problém spojený s právní nepředvídatelností pro hospodářské subjekty a zainteresované strany. Je skutečností, že se orgány Unie chystají přijmout doporučení komise ICCAT (a zejména pak doporučení ohledně mečouna obecného ve Středozemním moři, což je vysoce symbolický druh, pro nějž ICCAT v minulém roce přijala víceletý plán obnovy populace), která jsou již zastaralá a překonaná.

Tato situace by vedla k paradoxnímu výsledku, kdy by Unie prostřednictvím tohoto nařízení přijala opatření týkající se mečouna, která by byla mezitím nahrazena novým plánem obnovy populace, který je použitelný pro hospodářské subjekty již od dubna 2017. Tato situace je právně, a především politicky, nepřijatelná.

Je navíc o to více nepřijatelná, že Komise ani téměř šest měsíců po přijetí doporučení ICCAT č. 16-05 o mečounovi ve Středozemním moři nepřijala žádný návrh, který by toto doporučení prováděl do práva Unie, ačkoli se obecně uznává, že stav populace je na kritické úrovni a plán obnovy populace pro hospodářské subjekty platí již dnes. Je třeba poznamenat, že provedení tohoto doporučení není složité, protože příslušná ustanovení již byla přijata a příslušné znění by stačilo jen mírně upravit.

Evropský parlament naléhavě vyzývá Komisi, aby budoucí návrhy provádějící doporučení regionálních organizací pro řízení rybolovu předkládala nejpozději do šesti měsíců od data, kdy byla příslušná doporučení přijata.

Pokud se jedná o plán obnovy populace:

Evropský parlament vítá doporučení ICCAT č. 16-05, kterým se zavádí víceletý plán obnovy populace mečouna obecného ve Středozemním moři.

Evropský parlament uznává socio-ekonomický rozměr drobného rybářství ve Středozemním moři a skutečnost, že je při spravování tohoto rybářství třeba uplatňovat pozvolný a flexibilní přístup.

Zdůrazňuje, že aby byl plán obnovy populace úspěšný, je třeba, aby sousední třetí země rovněž vyvinuly značné úsilí s cílem řídit populaci tohoto druhu.

Evropský parlament závěrem zdůrazňuje, že je třeba spravedlivě rozlišovat mezi hospodářskými subjekty a zohledňovat přitom produkci a obrat. Úlovky v rámci kvóty, které byly odloveny pomocí unášených tenatových sítí, by neměly být zohledňovány při výpočtu historických úlovků a práv.
(5)

Jelikož v rámci zvláštních režimů členský stát identifikace vybírá a kontroluje DPH jménem členských států spotřeby, je vhodné zajistit mechanismus, jehož prostřednictvím by členský stát identifikace dostával poplatek od příslušných členských států spotřeby, který mu náklady spojené s výběrem a kontrolou nahradí. Protože však stávající systém, kdy je poplatek strháván z částek DPH, které mají být členským státem identifikace převedeny členským státům spotřeby, způsoboval správcům daně komplikace, zejména při vypořádávání náhrad, měl by být takový poplatek vypočten a hrazen ročně vně zvláštních režimů , a pokud se mezi různými národními měnami platí vratky, měl by být používán platný směnný kurz zveřejněný Evropskou centrální bankou .
PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

Prohlášení týkající se zdrojů financování opatření pomoci podle článku 3a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj přispívající ke stabilitě a míru:

Evropský parlament, Rada a Komise se dohodly, že budování kapacit na podporu rozvoje a podporu bezpečnosti v zájmu rozvoje by mělo být financováno v rámci okruhu IV víceletého finančního rámce na období 2014–2020, a to především prostřednictvím přerozdělení prostředků, přičemž je třeba zachovat v nejvyšší možné míře finanční rovnováhu mezi všemi nástroji. Aniž jsou dotčeny výsady rozpočtového orgánu v rámci ročního rozpočtového procesu, nemělo by navíc takové přerozdělení prostředků zahrnovat použití finančních prostředků vyčleněných na opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci na období 2014–2020.
PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ

PROHLÁŠENÍ KOMISE

Komise bere na vědomí znění článku 9, na němž se Evropský parlament a Rada dohodly.

Aniž by bylo dotčeno její právo podnětu vycházející ze Smlouvy, Komise v této souvislosti prohlašuje, že v souladu s článkem 9 ve svém prvním hodnocení tohoto nařízení, které Komise vypracuje do dvou let od vstupu nařízení v platnost, podrobně vyhodnotí způsob, jímž je nařízení prováděno, a také míru, do níž napomáhá účinnému fungování vnitřního trhu. Zohlední přitom rostoucí očekávání spotřebitelů, zejména těch z nich, kteří nemají přístup ke službám chráněným autorskými právy.

V rámci tohoto hodnocení Komise rovněž vypracuje věcný rozbor proveditelnosti a potenciálních nákladů a přínosů spojených s případnými změnami oblasti působnosti nařízení, obzvláště pokud se jedná o možné vynětí elektronicky poskytovaných služeb, jejichž hlavní vlastností je poskytování přístupu k dílům chráněným autorskými právy nebo jinému předmětu ochrany či jejich využívání, z působnosti čl. 4 odst. 1 písm. b), pokud má obchodník pro příslušná území požadovaná práva, přičemž řádně zohlední pravděpodobné dopady případného rozšíření působnosti nařízení na spotřebitele a podniky a na dotčená odvětví, a to v celé Evropské unii. Komise rovněž pečlivě analyzuje, zda by v jiných odvětvích, včetně odvětví, která nespadají do působnosti směrnice 2006/123/ES a která jsou rovněž vyloučena z působnosti tohoto nařízení na základě jeho čl. 1 odst. 3, jako jsou např. dopravní a audiovizuální služby, měla být odstraněna případná zbývající neodůvodněná omezení založená na státní příslušnosti, místu bydliště či místu usazení.

Dospěje-li Komise ve svém hodnocení k závěru, že oblast působnosti nařízení by měla být pozměněna, připojí k němu odpovídající legislativní návrh.