Centrálním bodem pro tok údajů je Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC), které je v této funkci zásadní a musí mít nutné informace. Při dohledu nad situací by mělo vycházet z údajů sestavených podle společných definic EU, aby bylo schopno lépe odhalovat první signály a podporovat přesnější posouzení rizik a reakce. Příští měsíc Komise předloží návrhy na zlepšení dlouhodobého rámce pro zdravotní bezpečnost na úrovni EU, mezitím však musí členské státy zintenzivnit sdílení údajů na společném základě a zajistit posílený a integrovaný systém dohledu v celé EU. To by mělo jít nad rámec údajů týkajících se samotné pandemie, například jde rovněž o údaje o hospodářské situaci a zdravotních systémech (dostupnost nemocničních lůžek a nedostatek léků). Sdílení poznatků o dopadu různých způsobů léčby je také zásadní pro efektivnost a účinnost reakce. Komise by měla v úzké spolupráci se střediskem ECDC usnadnit diskusi mezi epidemiology a dalšími odborníky na úrovni EU, aby bylo možné koordinovat vnitrostátní přístupy a výměnu osvědčených postupů. Bude zváženo, zda je možné využít stávající sítě, nebo vhodné vytvořit novou platformu.

V říjnu Evropská rada zdůraznila potřebu větší spolupráce: „pokračovat v úsilí o celkovou koordinaci na základě nejlepších dostupných vědeckých poznatků, zejména pokud jde o karanténní opatření, přeshraniční vysledování kontaktů, strategie testování, společné posuzování metod testování, vzájemné uznávání testů a dočasné omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné“. To odpovídá velkému přání občanů, aby EU hrála silnou úlohu. Toto sdělení stanoví další kroky v klíčových oblastech, aby se posílila reakce EU.

Vývoj a pořízení účinné očkovací látky je pro ukončení krize zásadní. V rámci strategie EU pro očkovací látky proti onemocnění COVID-19 Komise sjednává a uzavírá dohody o předběžném nákupu s výrobci očkovacích látek, aby zajistila co nejrychlejší přístup ke slibným potenciálním očkovacím látkám, jakmile se prokáže, že jsou bezpečné a účinné, a to za co nejlepších podmínek. Dosud byly podepsány smlouvy s předběžnými platbami v hodnotě 1,02 miliardy EUR a předběžné rozhovory byly vedeny se třemi společnostmi s možností dalších předběžných plateb v hodnotě 1,45 miliardy EUR.

Na žádost členských států Komise rovněž nedávno zahájila řešení pro propojení vnitrostátních aplikací v celé EU prostřednictvím evropské služby federační brány (European Federation Gateway Service). Díky této službě jsou nyní propojeny tři národní aplikace (Německa, Irska a Itálie) a pět dalších členských států se má podle očekávání připojit v nadcházejících dnech. Například uživatel německé aplikace tak může být varován, že byl v kontaktu s někým, kdo oznámil pozitivní test na COVID-19 prostřednictvím italské aplikace. Do konce listopadu se k této službě hodlá připojit dalších 16 členských států. Komise je připravena pomoci členským státům při vývoji a zavádění vnitrostátních trasovacích aplikací a při jejich propojení prostřednictvím uvedeného rozhraní, jak jen to bude možné.

Trasování kontaktů je jedním z nejdůležitějších nástrojů, jak zabránit šíření viru a přerušit řetězce přenosu. Rostoucí míra nákazy ztěžuje manuální trasování kontaktů. Aplikace pro trasování kontaktů a varování mohou být skutečně přínosné díky využívání digitálních technologií k rychlejšímu zasílání varování. Tyto aplikace upozorní uživatele, pokud se po určitou dobu nacházeli v blízkosti osoby, která oznámí pozitivní test na COVID-19: pravidla ochrany údajů a soukromí jsou přitom plně zajištěna. Soubor nástrojů EU podpořil vývoj mnoha vnitrostátních aplikací, které nyní spustilo 19 členských států a které si stáhlo 50 milionů Evropanů. Je to dobrý začátek, ale mají-li aplikace hrát při kontrole šíření koronaviru významnější roli, musí se používat v ještě větší míře. Všechny členské státy by měly mít takovou aplikaci zavedenou a na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni by mělo být vyvinuto nové komunikační úsilí, které zavádění těchto aplikací podpoří.

·Vnitrostátní strategie testování, které mají být předloženy do poloviny listopadu, a analýza, jež má být dokončena do konce listopadu.

·Komise uvolňuje 100 milionů EUR z nástroje pro mimořádnou podporu na přímý nákup rychlých testů na antigeny a jejich co nejrychlejší distribuci členským státům, a to na základě stanovené strategie přidělování.

Testování hraje důležitou úlohu při usnadňování volného pohybu v EU. Některé členské státy požadují předchozí testování, které však závisí na schopnosti jiných členských států takové testy provádět. Cestujícím, kteří nemají možnost nechat se otestovat (například proto, že v členském státě odjezdu nejsou k dispozici testovací kapacity pro cestující bez příznaků), by mělo být nabídnuto, aby se testu podrobili po příjezdu. Vzájemné uznávání obou typů testů je nezbytné. Podmínkou pro to, aby mohly být pro jakoukoliv činnost vyžadovány nebo doporučeny negativní testy na COVID-19, je dostupnost těchto testů a nutnost, aby všechny testy splňovaly dohodnuté minimální a dostatečné normy, aby mohly být uznány za platné. Pokud k takovému vzájemnému uznávání nedojde, mohlo by to být vážnou překážkou zejména v případě, že členské státy vyžadují nebo doporučují testování před cestou (viz oddíl 2.6 níže). Jak je uvedeno v doporučení Rady o koordinovaném přístupu k omezení volného pohybu, členské státy by měly posílit spolupráci v různých aspektech týkajících se testování, včetně ověřování osvědčení o testech, s přihlédnutím k výzkumu a poradenství epidemiologických odborníků, jakož i k osvědčeným postupům. Přeshraniční spolupráce při testování (např. při laboratorním zpracování) by byla jednou z možností, jak zmírnit nedostatek kapacit, dokud bude trvat.

Aby podpořila účinné testování, Komise dnes přijímá doporučení Komise týkající se strategií testování na COVID-19, včetně použití rychlých testů na antigeny. Doporučení stanoví klíčové prvky, které je třeba vzít v úvahu pro strategie testování na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni: rozsah strategií testování na COVID-19, skupiny, které mají být upřednostněny v případě problémů s kapacitou, a klíčové body související s testovacími kapacitami a zdroji. Tyto vnitrostátní strategie, o kterých se mají členské státy vzájemně informovat, by EU měla sledovat, aby se státy mohly navzájem poučit a aby se identifikovaly nedostatky, a to na základě včasných, přesných a srovnatelných údajů na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Doporučení by rovněž mělo urychlit výběr a nasazení rychlých a spolehlivých testů na antigeny.

Další kroky: ·Pokročit v novém společném zadávání veřejných zakázek na vybavení pro očkování. ·Pozastavení cel a DPH z dováženého zdravotnického vybavení do konce dubna 2021. ·Komise vyzývá Radu, aby urychleně přijala návrh výjimek pro testovací sady a očkovací látky.

2.7 Usnadnění bezpečného cestování

Volný pohyb v rámci EU a schengenský prostor bez hranic jsou klíčovými úspěchy evropské integrace. V nejhorších obdobích první vlny pandemie mnoho vnitrostátních vlád a místních orgánů uplatňovalo omezení cestování na místní nebo regionální úrovni a znovu zavedlo kontroly na vnitřních hranicích uvnitř EU, přičemž povoleny byly pouze nezbytné cesty. Se zlepšením situace byly zrušeny kontroly volného pohybu uvnitř členských států i mezi nimi a většina členských států otevřela své hranice i pro cesty, které nebyly nezbytně nutné. Koordinace opatření souvisejících s osobami pohybujícími se po EU se od té doby zlepšila, a potřeba hraničních kontrol je tak nadále omezená. Veškerá zbývající opatření na ochranu vnitřních hranic související s COVID-19 by proto měla být rovněž zrušena.

Přesto většina členských států vyžaduje, aby cestující z jiných členských států podstoupili karanténu nebo testování před vstupem na jejich území nebo při něm, přičemž požadavky závisí na epidemiologické situaci. I když taková omezení mohou být odůvodněna v zájmu veřejného zdraví, musí být přiměřená a nesmí de iure ani de facto diskriminovat občany jiných členských států. Kromě toho vznikla směsice různorodých pravidel, přičemž omezení se liší jak z hlediska toho, které regiony jsou zahrnuty, tak z hlediska toho, jaká opatření jsou při vstupu nutná (např. délka karantény nebo důležitost testování). Tato nejasná situace poškodila jak pro evropské hospodářství, tak výkon práva občanů na svobodu pohybu. Z tohoto důvodu Komise předložila návrhy na koordinovanější přístup. Rada přijala doporučení, v němž stanoví řadu důležitých kroků, které mají přinést jasnost a konzistentnost při určování regionů podle úrovně jejich rizika. ECDC rovněž začalo zveřejňovat společnou mapu, která by měla sloužit jako základ pro posouzení rizik členských států. Členské státy by nyní měly tato opatření zavést, aby občanům a podnikům zajistily jasnost a předvídatelnost, a EU by měla prostřednictvím společného přístupu dále usilovat o sblížení povahy a rozsahu opatření.

Vzhledem ke zhoršení epidemiologické situace bude zásadní, aby bylo i nadále možné bezpečně cestovat z profesních a naléhavých rodinných důvodů. Proto je důležité zajistit, aby byl uznáván seznam cestujících, kteří cestují z nezbytných důvodů a kteří jsou osvobozeni od požadavků na karanténu. To má významné hospodářské i osobní důsledky a musíme umožnit, aby naše naše hospodářství dále fungovalo, a to i v situaci, kdy se zpřísní omezení pohybu z jiných než nezbytných důvodů, aby se zpomalilo šíření COVID-19. Komise bude i nadále situaci pozorně sledovat.

Testovací protokol pro cestující

Agentura Evropské unie pro bezpečnost letectví a Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí spolupracují na pokynech pro testování, které by mohly použít orgány veřejného zdraví, letecké společnosti a letiště, a pomoci tak bezpečnému příletu cestujících. Výsledkem této práce, do které jsou plně zapojeny vnitrostátní orgány, je nyní testovací protokol EU pro ochranu zdraví. Ten by měl napomoci tomu, aby na provádění testování mohla být uplatňována společná pravidla, která by zahrnovala oblasti, jako je načasování testů (jak před odletem, tak při příletu), potvrzení o testech provedených v jiném členském státě, cílové skupiny, zdroje a infrastruktura potřebné na letištích, a tato společná pravidla by mohla být rozšířena i na další potenciální místa. Vždy by se přitom mělo zohlednit hlavní kritérium proporcionality.

Jednotná karanténní pravidla

Vývoj strategií testování založených na ověřených technologiích a dostupných kapacitách by měl být rovněž základem pro navržení politiky EU v oblasti karantény. V současné době existuje široká škála uplatňovaných opatření, neboť členské státy různě posuzují dopady na zdraví, omezení svobody a pravděpodobné dodržování předpisů. Například některá karanténní opatření jsou prováděna na dobrovolném základě, jiná jsou povinná. Některá opatření závisí na testování a také délka karantény se liší (od sedmi do čtrnácti dní). Komise pověřila Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí, aby poskytlo k otázce karantény vědecké pokyny, které by umožnily vypracovat ve spolupráci s členskými státy společný a přiměřený evropský přístup.

Společný formulář pro vyhledávání cestujících

Formuláře pro vyhledávání cestujících pomáhají členským státům při posuzování rizik při příjezdu a umožňují trasování kontaktů. Rada se dohodla, že bude pracovat na vytvoření společného evropského digitálního formuláře pro vyhledávání cestujících, který by pomohl jak rychlému zpracování informací, tak i zlepšení výměny údajů mezi členskými státy. Na rozvoji tohoto konceptu pro zavedení společného systému se pracuje od července. Nutné je plně dodržovat požadavky na ochranu údajů. Každý členský stát EU by měl přístup pouze ke svým vnitrostátním údajům a výměna osobních údajů pro účely trasování kontaktů by probíhala prostřednictvím stávajících kanálů. Příští měsíc bude spuštěn pilotní projekt, který umožní členským státům připravit se na používání tohoto konceptu a připraví půdu pro zavedení evropského formuláře pro vyhledávání cestujících od prosince.

„Re-open EU“

Plánování cestování a jeho realizace je v Evropě stále složitější a občané potřebují jasné informace, aby se minimalizovala rizika a náklady. Komise spustila v polovině června internetový nástroj „Re-open EU“, který má poskytovat včasné a přesné informace o zdravotních opatřeních a cestovních omezeních ve všech členských státech. Od jeho spuštění jej použilo téměř 7 milionů návštěvníků. Jakmile členské státy středisku ECDC poskytnou veškeré nutné informace, stane se tento nástroj jednotným kontaktním místem pro informace o opatřeních v oblasti zdraví a možnostech cestování v rámci EU.

Nástroje, jako je Re-open EU, mají zásadní význam pro to, aby se občanům pomohlo při přijímání informovaných rozhodnutí o cestování a zároveň se zachovala bezpečnost a zdraví, jakož i podpořilo hospodářství. Cestovní ruch představuje přibližně 10 % HDP EU a v některých členských státech je to až 25 %. V současnosti se vyvíjí mobilní aplikace Re-open EU, která bude spuštěna v nadcházejících týdnech. Přínos těchto nástrojů se samozřejmě snižuje, pokud informace přijdou pozdě nebo jsou neúplné, např. u zavedených opatření nevypovídají o regionálních rozdílech. Aby se jejich přínos maximalizoval a aby informace byly přesné a aktuální, vyzývá Komise členské státy, aby:

·včas a pravidelně aktualizovaly informace o opatřeních v oblasti zdraví a cestování, pokud se tato opatření změní, a to ještě před jejich oznámením,

·poskytovaly úplné a přesné informace,

·uváděly regionální informace, pokud je to možné a relevantní.

Pokyny k cestám z nezbytných důvodů ze zemí mimo EU