4.4 Výzkum a inovace

5. Zlepšení procesu předávání informací

6. Zaměstnanost, růst a investice

7. Hodnocení směrnice o čištění městských odpadních vod

8. Závěry

1. Politické souvislosti

Směrnice o čištění městských odpadních vod je z hlediska ochrany životního prostředí a lidského zdraví jedním z klíčových nástrojů politiky v rámci acquis EU, které se týká vody. Pokrok v provádění směrnice o čištění městských odpadních vod za posledních 25 let hrál podstatnou úlohu při zlepšování jakosti vody v řekách, jezerech a mořích EU (viz obr. 1). Byl na něm z velké části založen také pokrok při dosahování cílů dalších směrnic EU, jako je směrnice o pitné vodě, směrnice o vodách ke koupání, rámcová směrnice o vodě a rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí. Spolu se směrnicí o vodách ke koupání a směrnicí o pitné vodě přispívá tato směrnice rovněž k růstu a zaměstnanosti. Například:

·do vodní infrastruktury je třeba každoročně investovat 19 až 25 miliard EUR,

·s hospodařením s vodou souvisí přibližně 600 000 pracovních míst (ekvivalentů plného pracovního úvazku).

Obr. 1 — Vývoj biochemické spotřeby kyslíku (BOD5) v evropských řekách – snížení hodnoty BOD5 je ukazatelem zlepšení jakosti vod v EU (zdroj: Evropská agentura pro životní prostředí (EEA )).

Směrnici o čištění městských odpadních vod je třeba chápat také v souvislosti s realizací cíle udržitelného rozvoje č. 6 – „zajistit přístup k vodě a hygienickým zařízením pro všechny“. Zejména pokud se vezme v úvahu, že 2,4 miliardy lidí na světě nemá přístup ke kvalitnějším hygienickým zařízením a na úrovni EU je to stále zhruba 10 milionů lidí. Cíl udržitelného rozvoje č. 6 přináší novou naději na zlepšení zdraví a životního prostředí pro každého. Nabízí také příležitost k investicím a činnostem ve vodohospodářství.

Tato zpráva vychází z údajů shromážděných od ledna do prosince 2014 podle požadavků článků 15 a 17 směrnice o čištění městských odpadních vod. Je k ní připojen pracovní dokument útvarů obsahující podrobnější analýzu. Pro účely této zprávy Komise posoudila situaci ve všech členských státech na základě přesných údajů o provádění. To bylo možné díky důkladnému dialogu s členskými státy a zdokonalení nástrojů IT používaných Komisí a Evropskou agenturou pro životní prostředí. Zpráva ukazuje, že země, které k EU přistoupily od roku 2004 (EU-13), dosáhly při realizaci cílů významného zlepšení.

2. Posouzení souladu

V roce 2014 měla EU přibližně 23 500 „aglomerací“ ve smyslu směrnice o čištění městských odpadních vod s populačním ekvivalentem (dále jen „PE“) 2 000 nebo vyšším. Tyto aglomerace produkovaly celkové zatížení 604 milionů populačních ekvivalentů (dále jen „mil. PE“), odpovídající splaškům, ale také některým průmyslovým odpadním vodám a dešťovým vodám. Rozdíl oproti zatížení uvedenému v předchozí zprávě (500 mil. PE) je dán především zařazením Polska a Itálie.

Celkem 580 „velkých měst“ s více než 150 000 obyvateli produkovalo celkové zatížení 256 mil. PE – neboli 42 % celkového zatížení. Obrázek 2 ukazuje, že v aglomeracích s více než 10 000 PE je produkováno 89 % celkového zatížení, a tyto aglomerace jsou proto z hlediska dosažení souladu považovány za prioritu.

Obr. 2 – Celkové zatížení odpadními vodami v EU podle velikosti aglomerace ve srovnání s kapacitou čistíren odpadních vod

Celkově EU do roku 2014 dosáhla vysoké míry souladu:

·94,7 % u odvádění (prostřednictvím stokových soustav či alternativních individuálních nebo jiných vyhovujících systémů),