EVROPSKÁ KOMISE Ve Štrasburku dne 25.10.2016 COM(2016) 682 final SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ Budování spravedlivého, konkurenceschopného a stabilního systému zdanění právnických osob pro EU



1.ÚVOD Daňový systém je klíčovým nástrojem EU k vytvoření silnější, konkurenceschopnější a spravedlivější ekonomiky s důrazem na sociální rozměr. Evropa potřebuje daňový systém, který je vhodný pro její vnitřní trh a který podporuje ekonomický růst a konkurenceschopnost, přitahuje investice, pomáhá vytvářet pracovní místa, podporuje inovace a prosazuje evropský sociální model. Zdanění by mělo poskytovat stabilní příjmy pro veřejné investice a prorůstové politiky. Mělo by zajistit rovné podmínky všem podnikům, právní jistotu a minimální překážky při přeshraničních aktivitách. Mělo by být součástí širšího daňového systému, kterému občané důvěřují, neboť je spravedlivý a odpovídá sociálně-ekonomickým potřebám společnosti. Priority EU v oblasti zdanění jsou proto zaměřené právě na tyto cíle. 2.OKAMŽITÁ ODEZVA NA NALÉHAVÉ POTŘEBY: REFORMA ZDANĚNÍ PRÁVNICKÝCH OSOB Komise si stanovila ambiciózní plán na vytvoření spravedlivějšího a efektivnějšího zdanění právnických osob tak, aby bylo lépe přizpůsobené moderní ekonomice a bylo schopné flexibilněji reagovat na výzvy v této oblasti. Pokrok v rámci této agendy je rychlý a již bylo dosaženo mnoha významných milníků. Všechny iniciativy oznámené v akčním plánu Komise pro spravedlivé a efektivní zdaňování již byly zahájeny a členské státy již přijaly mnoho nových návrhů. Komise také rozšiřuje rozsah své práce mimo rámec akčního plánu. Jak je zřejmé ze sdělení o dalších opatřeních pro zvýšení transparentnosti a pro boj proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, které bylo vydáno v návaznosti na zveřejnění kauzy Panama Papers, je připravena rychle a účinně reagovat na problémy ihned po jejich vzniku . Za účelem ochrany spravedlivého a konkurenčního prostředí pro všechny podniky v EU Komise dále v souvislosti se státní podporou provádí šetření s cílem zjistit, zda některé členské státy neposkytly vybraným nadnárodním společnostem daňové výhody . Prvním krokem Komise bylo zvýšení daňové transparentnosti coby samého základu jakýchkoli dalších reforem. Během 12 měsíců se členské státy dohodly na návrzích automatické výměny informací o daňových rozhodnutích a na zprávách jednotlivých zemí týkajících se daňových informací o nadnárodních společnostech . To přinese novou a bezprecedentní úroveň transparentnosti a spolupráce mezi daňovými orgány v oblasti zdanění právnických osob. S cílem zajistit lepší dohled veřejnosti nad daňovou praxí podniků Komise rovněž navrhla, aby jednotlivé země předkládaly veřejné zprávy o nadnárodních společnostech. Tento návrh, o kterém v současné době jedná Rada a Evropský parlament, by měl pomoci obnovit důvěru veřejnosti ve zdanění právnických osob a zajistit, aby se podniky nemusely řídit nepřehledným systémem vnitrostátních pravidel o zveřejňování informací. Očekává se, že před koncem roku bude schválen návrh povolit daňovým orgánům přístup k vnitrostátním informacím o boji proti praní peněz . Evropský parlament a Rada rovněž začaly formulovat své postoje k navrhovaným změnám čtvrté směrnice o boji proti praní peněz; očekává se rychlé zahájení třístranných jednání na začátku roku 2017. Komise dále začala hledat nejvhodnější rámec pro realizaci automatické výměny informací o skutečných majitelích na evropské úrovni, a zvažuje nejlepší způsob, jak posílit dohled nad osobami, které umožňují a podporují systémy agresivního daňového plánování. Tato zvýšená daňová transparentnost napříč Evropou pomůže odhalit ty, kteří agresivní daňové praktiky plánují, odkrýt škodlivé daňové postupy a vybudovat prostředí pro zdaňování právnických osob postavené na otevřenosti a důvěře. Komise zároveň pracuje na tom, aby všechny podniky působící v EU platily daně tam, kde vytváří zisky a hodnoty. Tento princip je pro spravedlivé a efektivní zdanění zásadní, nicméně jej lze účinně dosáhnout pouze na jednotném trhu prostřednictvím společných a koordinovaných opatření. Proto Komise navrhla novou směrnici proti vyhýbání se daňovým povinnostem , kterou se pro celou EU stanoví právně závazná opatření proti zneužívání daňového systému, a to s cílem zamezit některým z nejrozšířenějších forem eroze základu daně a přesouvání zisku. Tato legislativa, kterou členské státy přijaly v červenci 2016, umožnila členským státům pohotově, koordinovaně a jednotně realizovat závazky učiněné v rámci projektu OECD/G20 v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku (Base Erosion and Profit Shifting – BEPS). Za účelem zajištění společného přístupu EU k novým mezinárodním standardům rovněž probíhá revize preferenčních daňových režimů a pravidel stanovování převodních cen. Jedná se o zásadní opatření s cílem poskytnout podnikům jistotu během provádění reforem a zamezit vzniku nových mezer na jednotném trhu. Komise představila opatření na podporu řádné správy v oblasti daní v globálním měřítku s cílem zajistit spravedlivé a rovné podmínky pro EU a její mezinárodní partnery. Členské státy podpořily novou vnější strategii pro efektivní zdanění , kterou Komise představila v lednu roku 2016, s cílem chránit své základy daně proti riziku eroze ze zahraničí. Klíčovou součástí této strategie je nový postup pro vytváření seznamů, jehož účelem je přijmout opatření vůči nespolupracujícím daňovým jurisdikcím a vést všechny třetí země k plnění mezinárodních standardů řádné správy v oblasti daní. První kroky v tomto postupu pro vytváření seznamů již byly podniknuty, přičemž společný seznam EU by měl být dokončen v roce 2017. To členským státům poskytne účinný nástroj při vyjednávání se zeměmi, které v daňových záležitostech odmítají jednat korektně. Rovněž byla provedena revize finančního nařízení EU tak, aby nebylo možné směrovat finanční prostředky EU přes daňové ráje, a pracuje se na posílení ustanovení o řádné správě v oblasti daní v dohodách se třetími zeměmi. 3.POZITIVNÍ AGENDA ORIENTOVANÁ NA BUDOUCNOST Výše uvedené iniciativy jsou nezbytné k ochraně daňových základů členských států, poskytnutí rovných podmínek pro podniky a zajištění spravedlivého a efektivního zdanění pro všechny daňové poplatníky. Věnují se těm nejpalčivějším aktuálním problémům zdanění právnických osob. V dlouhodobějším horizontu je však třeba jít dále. Krátkodobá řešení mohou brzy přestat fungovat, neboť obchodní modely a techniky daňového plánování se vyvíjí rychleji, než je možné přicházet s novými opatřeními. Nesystematické aktualizace mezinárodních, evropských nebo vnitrostátních daňových pravidel navíc vytvářejí neklid u daňových správ i u podniků, které se jim musí přizpůsobovat. Pro podporu pracovních míst, růstu a investic je nezbytné podnikům vytvořit příznivé daňové prostředí, a to snížením nákladů na dodržování daňových předpisů a administrativní zátěže a zajištěním daňové jistoty. Význam daňové jistoty při podpoře investic a růstu v nedávné době potvrdili i vedoucí představitelé skupiny G20, a daňová jistota se tak dostala do popředí globální pozornosti. Je třeba, aby členské státy nalezly rovnováhu mezi prováděním nezbytných reforem a zajišťováním stabilního, jasného a předvídatelného daňového prostředí pro podniky. EU potřebuje pro zdanění právnických osob pozitivní a na budoucnost orientovaný rámec. Musí podporovat růst, být efektivní a spravedlivý a musí zcela podporovat širší priority politik EU, a to v současnosti i v budoucnu. Toto je důvodem návrhu Komise na oživení společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob (Common Consolidated Corporate Tax Base – CCCTB). CCCTB je schopen splnit dva hlavní aktuální požadavky evropských podniků a občanů – zajištění udržitelného růstu a sociální spravedlnosti a celkové posílení ekonomické a sociální agendy EU. Z analýz vyplývá, že CCCTB může skutečně zvýšit investice v EU až o 3,4 % a růst o 1,2 %. Komise navrhla CCCTB poprvé v roce 2011 s cílem posílit jednotný trh pro podniky. Návrh byl ambiciózní a důsledný, ale vzhledem k jeho rozsahu se vyjednávání v Radě dostala do patové situace. Evropský parlament, podniky, zúčastněné strany a mnoho členských států však zachovalo myšlence CCCTB silnou podporu, a to vzhledem k mnoha přínosům, které nabízí. V posledních několika letech navíc vyšlo najevo, že CCCTB nabízí více než jen daňový systém příznivý pro podnikání pro silnější jednotný trh. V akčním plánu z června 2015 proto Komise oznámila, že tento významný projekt oživí, a to prostřednictvím lépe zvladatelného dvoufázového postupu. První fáze je zaměřena na zajištění společného základu. Po jejím dokončení bude zaveden složitější aspekt konsolidace. Právě v aspektu konsolidace spočívají mnohé z nejdůležitějších přínosů CCCTB. Proto tuto druhou fázi oživeného CCCTB nelze zanedbat ani ponechat stranou. Práce na tomto balíčku nebude hotova dříve, než bude zaveden celý CCCTB. Oživení CCCTB poskytuje příležitost aktualizovat původní návrh a uvést ho do souladu s novými výzvami, které se v globálním daňovém prostředí objevují. Nejvýraznější změnou je to, že CCCTB bude povinný pro všechny účetní skupiny s konsolidovanými výnosy nad 750 milionů EUR. Tím by měl být maximálně využit jeho potenciál jako nástroje proti vyhýbání se daňovým povinnostem. Také to znamená, že se podniky budou schopny v pravidlech EU proti zneužívání daňového systému orientovat a nebudou muset provádět zbytečné úpravy. Tento nástroj tak pomůže vytvořit předvídatelnější prostředí pro podniky v EU. Komise rovněž do návrhu zahrnula dva nové prvky, které přímo podporují širší ekonomickou agendu EU. Na náklady na výzkum a vývoj se bude vztahovat mimořádný odpočet, jehož účelem je podpora výzkumu, vývoje a inovací, jež jsou klíčovým hnacím mechanismem růstu. V zájmu podpory drobného a inovativního podnikání bude malým začínajícím společnostem bez přidružených podniků poskytnut zvýšený mimořádný odpočet. CCCTB bude také řešit nežádoucí zvýhodňování zadlužení oproti kapitálu, a přispěje tak k silné unii kapitálových trhů a větší finanční stabilitě v EU. 4.MODERNÍ, JEDNODUCHÉ, JISTÉ: LEPŠÍ A EFEKTIVNĚJŠÍ DAŇOVÉ PROSTŘEDÍ PRO PODNIKY Podniky na jednotném trhu potřebují jednoduché, stabilní a právně jisté prostředí, ve kterém mohou prosperovat. Při přeshraničním působení by měly čelit co nejmenším daňovým překážkám a neměly by být zatěžovány zbytečnými administrativními úkony a náklady. EU potřebuje rámec pro zdanění právnických osob, který je přizpůsoben realitě podnikání 21. století a který podporuje podnikatele, přitahuje investory a usnadňuje fungování všech podniků, velkých i malých. 4.1 Jednotný systém zdanění právnických osob pro jednotný trh CCCTB z daňového hlediska výrazně zlepší fungování jednotného trhu. Přeshraniční společnosti budou při výpočtu svého zdanitelného zisku v EU moci využít jednotného souboru pravidel, a nebudou nuceny se orientovat ve směsi různých vnitrostátních systémů. Budou moci podat jednotné daňové přiznání za veškerou svou činnost v EU prostřednictvím systému jednotného kontaktního místa, a budou tak jednat s jedním členským státem namísto několika daňových orgánů. Konsolidace bude také znamenat, že ztrátu v jednom členském státě bude možné automaticky započíst oproti zisku v jiném členském státě, čímž budou přeshraniční podniky moci využívat stejných podmínek jako čistě národní podniky. V navrhované směrnici na oživení CCCTB zachovala Komise stejně ambiciózní přístup ke konsolidaci jako v původním návrhu. Dvoufázový postup však tuto výhodu oddálí. Jako kompenzaci Komise navrhla, že do doby, než bude konsolidace schválena, by měly podniky mít přístup k jednoduchému, spolehlivému a dočasnému systému zápočtu přeshraničních ztrát v rámci společného základu.

CCCTB bude jasný a stabilní a bude se řídit právem EU. Bude jednomyslně schválen všemi členskými státy, čímž se zajistí jeho stabilita a zamezí se jeho náchylnosti k častým změnám. Toto podnikům poskytne bezprecedentní úroveň daňové jistoty. Podniky už se již při přeshraniční expanzi nebudou muset přizpůsobovat různým daňovým pravidlům jednotlivých členských států. Již se nebudou muset orientovat v řadě odlišností v přístupu jednotlivých členských států k danění určitých příjmů. Již nebudou vystaveny vysokým administrativním a právním nákladům při řešení složitostí ohledně stanovování převodních cen. Díky CCCTB budou odstraněny hlavní daňové překážky pro podniky na jednotném trhu, které v současnosti existují. CCCTB nabízí malým a středním podnikům i velkým společnostem v EU významné výhody. CCCTB bude povinný pouze pro největší společnosti. Malé a střední podniky a začínající podniky si však budou moci zvolit, zda chtějí být součástí tohoto systému a těžit ze zjednodušení a úspor nákladů, které nabízí. V současné době se odhaduje, že malé a střední podniky vynakládají kolem 30 % zaplacených daní na náklady spojené s dodržováním daňových předpisů, a ještě více, pokud se rozhodnou k přeshraniční expanzi. CCCTB tyto náklady zásadně omezí a sníží náklady na zřízení dceřiné společnosti v jiném členském státě. Díky těmto úsporám, efektivnějším pravidlům a jednoduššímu systému podávání daňových přiznání bude malým a mladým společnostem značně usnadněn růst a expanze na jednotném trhu. 4.2 Vylepšené nástroje pro předcházení dvojímu zdanění Podniky musí platit svůj spravedlivý díl daní tam, kde generují zisk, ale neměly by být nuceny platit více. Jednou z největších překážek na jednotném trhu je dvojí zdanění. Neshody mezi členskými státy ohledně toho, kdo má právo danit určité zisky, často vedou k tomu, že jsou společnosti nuceny danit týž příjem dvakrát či víckrát. Podle nejnovějších údajů v EU probíhá kolem 900 sporů týkajících se dvojího zdanění, přičemž se jedná o částku 10,5 miliardy EUR. Většina členských států má na zamezení dvojího zdanění vzájemné dvoustranné daňové dohody a stanoveny postupy pro řešení sporů. Tyto postupy jsou ale zdlouhavé, nákladné a někdy nevedou k dosažení shody. Určitým řešením je vícestranná úmluva o rozhodčím řízení, která byla členskými státy schválena. Její působnost je však omezena na spory týkající se stanovování převodních cen a neexistuje možnost se vůči interpretaci pravidel odvolat. Pro podniky v systému CCCTB by se dvojí zdanění obecně mělo stát minulostí. Díky jednotnému souboru pravidel pro výpočet obchodních zisků a novému vzorci pro rozdělení, který jednoznačně dělí právo na zdanění, bude jasné, jaké zisky by měly podléhat dani a kde. Mohou se však přesto objevit nejednoznačné případy, například tam, kde existují dohody o převodních cenách mezi subjekty skupiny uvnitř a vně EU, a u společností, které nespadají pod CCCTB. Pro tyto případy je třeba efektivnějšího systému pro řešení sporů týkajících se dvojího zdanění. Kromě toho je do doby, než bude CCCTB schválen, třeba mít efektivní systém pro řešení sporů týkajících se dvojího zdanění i v širším smyslu. Komise dnes navrhla směrnici na zlepšení mechanismů řešení sporů týkajících se dvojího zdanění v EU, aby tak posílila spravedlivější, jistější a stabilnější daňové prostředí. Nová pravidla zajistí, aby se případy dvojího zdanění, které vzniknou mezi členskými státy, vyřešily rychleji a rozhodněji. Pokud se členské státy na řešení případu nedohodnou, může daňový poplatník požádat svůj vnitrostátní soud o vytvoření rozhodčího výboru, který o případu vydá konečné a závazné rozhodnutí, a to v pevně stanoveném termínu. Toto pomůže předcházet nejistotě na straně zúčastněných podniků. Mechanismy řešení sporů v rámci dnešního návrhu bude možné využít i v mnoha dalších případech. Tato zlepšení mechanismů řešení sporů uspoří podnikům i orgánům značné množství času, peněz a zdrojů a posílí daňovou jistotu pro podniky v EU. 5.TRANSPARENTNÍ, ÚČINNÉ, KOHERENTNÍ: SPRAVEDLIVĚJŠÍ ZDANĚNÍ PRO VŠECHNY Spravedlnost se stala ústředním požadavkem kladeným na daňovou politiku ve vztahu k právnickým osobám, a to jak v Evropě, tak i mimo ni. Podniky těžící z výhod jednotného trhu musí platit daně tam, kde generují své zisky, přičemž se všemi podniky by mělo být pro daňové účely zacházeno neutrálně. EU potřebuje takový systém zdanění právnických osob, který všem daňovým poplatníkům poskytne spolehlivou obranu proti zneužívání daně z příjmů právnických osob, rovné podmínky pro podniky a spravedlivé rozdělení daňové zátěže. 5.1 Spravedlivější systém zdanění právnických osob CCCTB je ztělesněním spravedlivého systému zdanění právnických osob. Bude řešit důležité slabiny současného daňového rámce, které umožňují agresivní daňové plánování. Odstraní nesrovnalosti a mezery mezi vnitrostátními daňovými systémy, kterých zneužívají ti, kteří se snaží vyhnout placení daní, neboť všechny členské státy budou pro výpočet zdanitelných příjmů společností uplatňovat stejná pravidla. Zamezí se praxi stanovování převodních cen, které tvoří kolem 70 % veškerého přesouvání zisku. Za účelem posílení CCCTB jako nástroje proti vyhýbání se daňovým povinnostem bude navíc tento nástroj pro největší podniky působící v EU povinný. Členské státy již nebudou motivovány ke škodlivé daňové soutěži. Nebudou muset vynakládat rozsáhlé zdroje na zjišťování mobilních daňových základů, protože CCCTB rozdělí zisky tak, že bude zdanění více vycházet z toho, kde k ekonomické činnosti skutečně dochází. Členské státy se díky tomu budou moci znovu zaměřit na prorůstové zdanění, které podněcuje investice a zaměstnanost a podporuje širší sociálně-ekonomické potřeby. CCCTB rovněž ve vztahu k systémům jednotlivých členských států a jejich efektivním daňovým sazbám zavede úplnou transparentnost. Členské státy mají svrchované právo stanovovat své vlastní daňové sazby a CCCTB do tohoto práva nebude nikterak zasahovat. Zajistí však, že poté, co členský stát rozhodne o výši své daňové sazby, bude tato sazba uplatňována vůči všem společnostem. Skryté preferenční daňové režimy a škodlivá daňová rozhodnutí již nebudou možná. To by mělo zvýšit důvěru občanů ve způsob, jakým společnosti platí daně, a zajistit rovnější podmínky pro všechny podniky na jednotném trhu. 5.2 Další opatření proti zneužívání daňového systému CCCTB obsahuje ustanovení proti zneužívání daňového systému, jejichž cílem je ochrana členských států před erozí základu daně a přesouváním zisku, a to jak uvnitř EU, tak i ve vztahu k třetím zemím. Tím se posílí jeho účinek jako nástroje k prevenci vyhýbání se daňovým povinnostem. Opatření proti zneužívání daňového systému v rámci CCCTB odrážejí opatření obsažená ve směrnici proti vyhýbání se daňovým povinnostem (Anti Tax Avoidance Directive – ATAD), která členské státy schválily v červenci 2016. Tím se zajistí, aby všechny podniky podléhaly stejným pravidlům proti zneužívání daňového systému bez ohledu na to, zda jsou součástí systému CCCTB, či nikoli. Komise dnes rovněž představila další návrh na řešení hybridních nesouladů týkajících se třetích zemí, a to s cílem dále posílit ustanovení EU proti zneužívání daňového systému a řešit externí rizika. Směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem se hybridním nesouladům již věnuje v rámci EU, a odstraňuje tak významný prostředek eroze základu daně a přesouvání zisku. Tyto nesoulady se však neomezují na jednotný trh a je třeba přijít s řešením k zamezení externích rizik. Při schvalování ATAD členské státy požádaly Komisi o předložení dalšího návrhu, který by tento problém účinně vyřešil. Komise proto navrhla nová opatření k vyřešení celé řady nesouladů, včetně importovaných nesouladů a hybridních nesouladů týkajících se stálých provozoven, převodů a dvou daňových sídel, a to jak uvnitř EU, tak ve vztahu ke třetím zemím. Podobně jako opatření v ATAD jsou i pravidla v tomto novém návrhu v souladu s přístupem projektu OECD BEPS. 6.STABILNÍ, PODPŮRNÝ, NESTRANNÝ: MODERNÍ DAŇOVÝ SYSTÉM PRO ZDRAVOU EKONOMIKU EU potřebuje systém zdanění právnických osob, který bude sloužit k podpoře konkurenceschopné, inovativní a ekonomicky stabilní EU. Růst a investice závisejí na prostředí, které umožňuje podnikání, vede k produktivnímu financování a odměňuje prorůstové činnosti, jako jsou výzkum a inovace. Díky CCCTB bude EU vysoce atraktivním trhem pro investice, protože společnostem nabídne pevná a předvídatelná pravidla, rovné podmínky a snížení nákladů a administrativy. Kromě toho Komise návrh CCCTB rozšířila o nová ustanovení, která jsou konkrétně zaměřena na prorůstové činnosti. 6.1 Lepší pobídky pro inovace CCCTB podpoří výzkum a vývoj, jež jsou hnacím motorem růstu a konkurenceschopnosti. EU v současné době v oblasti investic do výzkumu a vývoje oproti jiným vyspělým ekonomikám zaostává. Ačkoliv téměř všechny členské státy mají pro oblast výzkumu a vývoje nějaké daňové pobídky, ne všechny jsou účinné a některé z nich dokonce velké firmy zneužívají s cílem vyhnout se daňovým povinnostem. Různé daňové pobídky rovněž vytvářejí pro podniky investující do výzkumu a vývoje složité daňové prostředí.