Posouzení dopadů nebylo provedeno, neboť dohoda většinou aktualizuje a posiluje stávající dohodu o partnerství a spolupráci, a proto nezavede podstatné nové oblasti spolupráce, které by měly značný hospodářský, sociální nebo environmentální dopad. Očekávaný dopad bude převážně politický – EU chce partnerskou zemi podpořit v jejím politickém směřování a posílit politický kapitál EU. Pozitivní sociální následky v Kyrgyzské republice mohou souviset zejména s plánovanými ustanoveními o právním státu, lidských právech a bezpečnosti. Nárůst obchodu se rovněž očekává následkem zlepšení podnikatelského prostředí, ale nepředstavuje žádné riziko pro konkrétní průmyslová odvětví na žádné straně, neboť Kyrgyzská republika a EU si ve stejných odvětvích nekonkurují. Jak je uvedeno v plánu, provedení posouzení dopadů by nepřineslo dostatečnou přidanou hodnotu.

V tomto konkrétním případě sleduje dohoda dva hlavní cíle a má dvě hlavní složky, které spadají do oblasti rozvojové spolupráce a společné obchodní politiky. Právním základem navrhovaného rozhodnutí by proto měly být články 207 a 209 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).

EVROPSKÁ KOMISE V Bruselu dne 13.6.2022 COM(2022) 277 final PŘÍLOHA

návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Posílené dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé jménem Evropské unie



NÁVRH POSÍLENÉ DOHODY O PARTNERSTVÍ A SPOLUPRÁCI MEZI EVROPSKOU UNIÍ A KYRGYZSKOU REPUBLIKOU EVROPSKÁ UNIE na jedné straně, KYRGYZSKÁ REPUBLIKA na straně druhé, společně dále jen „smluvní strany“, VZHLEDEM k vzájemným silným vazbám a společným hodnotám, S OHLEDEM na své přání posílit vzájemně prospěšnou spolupráci navázanou v minulosti prostřednictvím Dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé, podepsané v Bruselu dne 9. února 1995, BEROUCE V ÚVAHU, že si přejí zlepšit své vztahy tak, aby odrážely nové politické a hospodářské skutečnosti a pokrok v jejich partnerství, VYJADŘUJÍCE společnou vůli konsolidovat, prohloubit a diverzifikovat svou spolupráci na všech úrovních v dvoustranných, regionálních a mezinárodních otázkách společného zájmu,



ZNOVU POTVRZUJÍCE svůj závazek posílit podporu, ochranu a uplatňování lidských práv a základních svobod a dodržování demokratických zásad, právního státu a řádné správy věcí veřejných, jakož i rozvoj parlamentní demokracie, POTVRZUJÍCE svůj závazek dodržovat zásady stanovené v Chartě Organizace spojených národů (dále jen „Charta OSN“), ve Všeobecné deklaraci lidských práv přijaté rezolucí Valného shromáždění OSN A/RES/217 (III) A dne 10. prosince 1948, zásady Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (dále jen „OBSE“), zejména Helsinského závěrečného aktu přijatého dne 1. srpna 1975 během Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě (dále jen „Helsinský závěrečný akt OBSE“), zásady stanovené v Mezinárodním paktu o občanských a politických právech přijatém rezolucí Valného shromáždění OSN 2200A (XXI) dne 16. prosince 1966 a Mezinárodním paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech přijatém rezolucí Valného shromáždění OSN 2200A (XXI) dne 16. prosince 1966, jakož i zásady a normy mezinárodního práva, ZNOVU POTVRZUJÍCE svůj závazek aktivně podporovat mezinárodní mír a bezpečnost a zapojit se do účinného multilateralismu a mírového řešení sporů, zejména prostřednictvím spolupráce v rámci OSN a OBSE, BEROUCE V ÚVAHU své přání dále rozvíjet pravidelný politický dialog o dvoustranných a mezinárodních otázkách společného zájmu, S OHLEDEM na svůj závazek dodržovat mezinárodní závazky v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů,

S OHLEDEM na svůj závazek posílit spolupráci v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti, včetně boje proti korupci, BEROUCE V ÚVAHU svůj závazek přispívat prostřednictvím rozsáhlé spolupráce v širokém spektru oblastí společného zájmu k politickému, sociálně-ekonomickému a institucionálnímu rozvoji Kyrgyzské republiky, BEROUCE V ÚVAHU svou ochotu posílit své hospodářské vztahy na základě zásad tržního hospodářství a vytvořit prostředí příznivé pro rozšíření dvoustranných obchodních a investičních vztahů a konektivity, S OHLEDEM na své odhodlání dodržovat práva a povinnosti vyplývající z členství ve Světové obchodní organizaci (dále jen „WTO“) a na svůj závazek k transparentnímu a nediskriminačnímu provádění těchto práv a povinností, S OHLEDEM na svůj závazek dodržovat zásadu udržitelného rozvoje a spolupracovat při plnění cílů dokumentu nazvaného „Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030“, jenž byl výsledkem summitu OSN pro přijetí rozvojové agendy pro období po roce 2015 a byl přijat rezolucí Valného shromáždění OSN A/RES/70/1 dne 25. září 2015 (dále jen „Agenda 2030“), s náležitým ohledem na své interní programy,



BEROUCE V ÚVAHU svůj závazek zajistit udržitelnost a ochranu životního prostředí a provádění mnohostranných dohod o životním prostředí, jichž jsou smluvními stranami, jakož i svůj závazek posílit spolupráci v oblasti životního prostředí, snižování rizika katastrof a ve všech oblastech klimatických opatření v souladu s cíli Pařížské dohody podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu přijaté dne 12. prosince 2015 (dále jen „Pařížská dohoda o změně klimatu“), BEROUCE V ÚVAHU svůj závazek podporovat přeshraniční a meziregionální spolupráci, BEROUCE NA VĚDOMÍ, že v této dohodě bude tam, kde je to vhodné, zohledněno zvláštní postavení Irska podle Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a zvláštní postavení Dánska podle Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného k uvedeným smlouvám, SE DOHODLY TAKTO:

HLAVA I CÍLE A OBECNÉ ZÁSADY ČLÁNEK 1 Cíle 1. Tato dohoda zakládá posílené partnerství a spolupráci mezi smluvními stranami, založené na sdílených hodnotách, společných zájmech a ambici posílit vzájemné vztahy ve všech oblastech jejího uplatňování k oboustrannému prospěchu. 2. Tato spolupráce je procesem mezi smluvními stranami, který přispívá k udržitelnému rozvoji, míru, stabilitě a bezpečnosti prostřednictvím většího sbližování v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky, účinné politické a hospodářské spolupráce a multilateralismu.



ČLÁNEK 2 Obecné zásady 1. Dodržování demokratických zásad a lidských práv a základních svobod stanovených zejména v Chartě OSN, ve Všeobecné deklaraci lidských práv, Helsinském závěrečném aktu OBSE a jiných příslušných mezinárodních nástrojích v oblasti lidských práv, jejichž jsou stranami, a zásad právního státu je základem vnitřních a vnějších politik smluvních stran a představuje podstatný prvek této dohody. 2. Smluvní strany znovu potvrzují, že dodržují zásady řádné správy věcí veřejných, včetně boje proti korupci na všech úrovních. 3. Smluvní strany znovu opakují svůj závazek dodržovat zásady tržního hospodářství, podporovat udržitelný rozvoj a bojovat proti změně klimatu. 4. Smluvní strany se zavazují k boji proti různým formám nadnárodní organizované trestné činnosti a terorismu, k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů a k účinnému multilateralismu. 5. Smluvní strany provádějí tuto dohodu na základě sdílených hodnot, zásad dialogu, vzájemné důvěry a úcty, regionální spolupráce, účinného multilateralismu a dodržování svých mezinárodních závazků vyplývajících zejména z jejich členství v OSN a OBSE.

HLAVA II POLITICKÝ DIALOG A REFORMA,

SPOLUPRÁCE V OBLASTI ZAHRANIČNÍ A BEZPEČNOSTNÍ POLITIKY

ČLÁNEK 3 Cíle politického dialogu Smluvní strany rozvíjejí účinný politický dialog ve všech oblastech společného zájmu, včetně zahraniční a bezpečnostní politiky a vnitřní reformy. Cíle politického dialogu jsou: a) zvýšit účinnost politické spolupráce a konvergence v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky a podporovat, zachovávat a posilovat mír a regionální a mezinárodní stabilitu a bezpečnost na základě účinného multilateralismu; b) posilovat demokracii a politický, udržitelný sociálně-ekonomický a institucionální rozvoj v Kyrgyzské republice; c) posilovat dodržování demokratických zásad, právního státu a řádné správy věcí veřejných, lidských práv, základních svobod a zásady nediskriminace a posílit spolupráci v těchto oblastech;

d) rozvíjet dialog a prohlubovat spolupráci v oblasti bezpečnosti a obrany; e) podporovat mírové řešení konfliktů a zásady územní celistvosti, nedotknutelnosti hranic, svrchovanosti a nezávislosti; f) zlepšit podmínky pro regionální spolupráci.

ČLÁNEK 4 Demokracie a právní stát Smluvní strany posílí dialog a spolupráci s cílem: a) zajistit uplatňování demokratických zásad a právního státu; b) rozvíjet, upevňovat a zvyšovat stabilitu, účinnost a odpovědnost demokratických institucí; c) pokračovat v soudní a právní reformě a účinném fungování institucí v oblasti prosazování práva a výkonu spravedlnosti s cílem zajistit rovný přístup ke spravedlnosti, právo na spravedlivý proces (včetně procesních práv podezřelých, obviněných a obětí), nezávislost, odpovědnost, kvalitu a účinnost soudnictví, státního zastupitelství a prosazování práva;

d) podporovat elektronickou správu a provádění reformy veřejné správy s cílem vybudovat odpovědnou, účinnou a transparentní správu na celostátní, regionální a místní úrovni; e) posílit volební procesy a kapacity volebních řídících orgánů; f) zajistit účinnost v boji proti korupci na všech úrovních.

ČLÁNEK 5 Lidská práva a základní svobody Smluvní strany spolupracují při podpoře a ochraně lidských práv a základních svobod a posilují dialog a spolupráci s cílem: a) zajistit dodržování lidských práv, zásady nediskriminace a práv příslušníků menšin a zranitelných skupin; b) zajistit ochranu základních svobod, včetně svobody projevu, svobody shromažďování a sdružování, svobody sdělovacích prostředků a svobody náboženského vyznání; c) prosazovat ekonomická, sociální a kulturní práva; d) prosazovat rovnost žen a mužů, prosazovat, chránit a naplňovat práva dívek a žen, mimo jiné zajištěním jejich aktivní účasti v soukromé a veřejné sféře;

e) posilovat vnitrostátní instituce zabývající se lidskými právy, mimo jiné prostřednictvím jejich účasti na rozhodovacích procesech; f) posilovat spolupráci v rámci orgánů OSN pro lidská práva a zvláštních postupů Rady pro lidská práva, včetně řádných opatření navazujících na jejich doporučení v souladu s vnitrostátními právními předpisy smluvních stran. ČLÁNEK 6

Občanská společnost Smluvní strany spolupracují na posilování občanské společnosti a její úlohy v hospodářském, sociálním a politickém rozvoji otevřené demokratické společnosti zejména: a) posilováním kapacit, nezávislosti a transparentnosti organizací občanské společnosti; b) podporou zapojení občanské společnosti do procesů tvorby právních předpisů a politik zavedením otevřeného, transparentního a pravidelného dialogu mezi veřejnými institucemi na jedné straně a zástupci občanské společnosti na straně druhé; c) podporou posílených kontaktů, výměny informací a zkušeností, mimo jiné prostřednictvím seminářů a konzultací mezi všemi složkami občanské společnosti Evropské unie a Kyrgyzské republiky, mimo jiné prováděním této dohody.

ČLÁNEK 7 Zahraniční a bezpečnostní politika 1. Smluvní strany potvrzují svou oddanost zásadám a normám mezinárodního práva, včetně těch, které jsou zakotveny v Chartě OSN a v Helsinském závěrečném aktu OBSE, a svůj závazek prosazovat tyto zásady a normy ve svých dvoustranných a mnohostranných vztazích. 2. Smluvní strany zintenzivní svůj dialog a spolupráci v oblasti zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně různých aspektů bezpečnostní a obranné politiky, a zabývají se zejména otázkami předcházení konfliktům a řešení krizí, snižování rizik, kybernetické bezpečnosti, účinného fungování bezpečnostního sektoru, regionální stability, odzbrojení, nešíření a kontroly zbraní a kontroly vývozu.

ČLÁNEK 8 Závažné trestné činy vyvolávající znepokojení mezinárodního společenství 1. Smluvní strany znovu potvrzují, že nejzávažnější zločiny, kterými je dotčeno mezinárodní společenství jako celek, nesmí zůstat nepotrestány a že jejich stíhání musí být zajištěno přijetím opatření na národní a mezinárodní úrovni.

2. Smluvní strany mají za to, že zřízení a účinné fungování Mezinárodního trestního soudu představuje významný pokrok na cestě k mezinárodnímu míru a spravedlnosti. Smluvní strany posílí spolupráci při podpoře míru a mezinárodní spravedlnosti. Smluvní strany podporují univerzálnost Římského statutu Mezinárodního trestního soudu a projednají otázku ratifikace a provádění s přihlédnutím ke svým právním a ústavním rámcům. 3. Smluvní strany se dohodly, že budou úzce spolupracovat za účelem předcházení genocidě, zločinům proti lidskosti a válečným zločinům využíváním vhodných dvoustranných a mnohostranných rámců. ČLÁNEK 9 Předcházení konfliktům a řešení krizí Smluvní strany spolupracují při předcházení konfliktům a řešení krizí a bojují proti konfliktům v regionu s cílem vytvořit prostředí míru a stability.

ČLÁNEK 10

Regionální spolupráce a mírové řešení konfliktů 1. Smluvní strany zintenzivní společné úsilí o zlepšení podmínek pro další regionální spolupráci v klíčových oblastech, jako je voda, energetika, životní prostředí a změna klimatu, integrované hospodaření s vodou a vodními zdroji energie, správa hranic, která usnadňuje přeshraniční tok osob a zboží, a demokratický a udržitelný rozvoj, čímž přispívají k dobrým sousedským vztahům, stabilitě a bezpečnosti ve Střední Asii. Smluvní strany usilují o mírové řešení konfliktů. 2. Úsilí uvedené v odstavci 1 sleduje cíl zachování mezinárodního míru a bezpečnosti zakotvený v Chartě OSN, Helsinském závěrečném aktu OBSE a dalších příslušných mnohostranných nástrojích, k nimž smluvní strany přistoupily.

ČLÁNEK 11 Boj proti šíření zbraní hromadného ničení 1. Smluvní strany se domnívají, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů, jak státními tak i nestátními aktéry, představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb mezinárodní stability a bezpečnosti. Smluvní strany proto souhlasí s tím, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů prostřednictvím úplného dodržování a vnitrostátního provedení svých stávajících závazků v rámci mezinárodních smluv a dohod o odzbrojení a o nešíření zbraní hromadného ničení a ostatních souvisejících mezinárodních závazků. Smluvní strany se shodly, že toto ustanovení představuje základní prvek této dohody. 2. Smluvní strany se dále dohodly, že budou spolupracovat a přispívat k boji proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů tím, že: a) podniknou kroky za účelem podpisu příslušných mezinárodních nástrojů, jejich ratifikace nebo případného přistoupení k nim a jejich plného provádění; b) zavedou účinný systém vnitrostátních kontrol při vývozu, které se budou týkat vývozu i tranzitu zboží spojeného se zbraněmi hromadného ničení, včetně kontroly konečného použití z hlediska zbraní hromadného ničení u technologií dvojího použití, a zavedou účinné sankce pro případ porušení vývozních kontrol.

3. Smluvní strany se dohodly, že zahájí pravidelný politický dialog, který bude uvedené prvky doprovázet a upevňovat.

ČLÁNEK 12 Ruční palné a lehké zbraně a kontrola vývozu konvenčních zbraní 1. Smluvní strany uznávají, že nedovolená výroba, transfer a oběh ručních palných a lehkých zbraní včetně střeliva a jejich nadměrné hromadění, nedostatečná správa, nepřiměřeně zajištěné sklady a nekontrolované šíření představují i nadále vážnou hrozbu pro mír a mezinárodní bezpečnost. 2. Smluvní strany se dohodly, že budou dodržovat a v plném rozsahu plnit své povinnosti týkající se potírání nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi včetně střeliva pro ně podle stávajících mezinárodních dohod a rezolucí Rady bezpečnosti OSN, jakož i své závazky v rámci jiných mezinárodních nástrojů v této oblasti, jako je Akční program OSN k prevenci, potírání a vymýcení nezákonného obchodu s ručními a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech, jenž byl přijat dne 20. července 2001. 3. Smluvní strany uznávají význam vnitrostátních kontrolních systémů pro přepravu konvenčních zbraní v souladu se stávajícími mezinárodními normami. Smluvní strany uznávají důležitost používání těchto kontrol odpovědným způsobem, jakožto příspěvek k mezinárodnímu a regionálnímu míru, bezpečnosti a stabilitě a ke zmírnění lidského utrpení, jakož i k zabránění odklonu konvenčních zbraní. 4. Smluvní strany se proto zavazují, že budou spolupracovat a že zajistí koordinaci, doplňkovost a součinnost ve svém úsilí o regulaci či zlepšení regulace mezinárodního obchodu s konvenčními zbraněmi a o prevenci, potírání a vymýcení nezákonného obchodu se zbraněmi. Dohodly se, že naváží pravidelný politický dialog, který bude tento závazek doprovázet a upevní jej.

HLAVA III SPRAVEDLNOST, SVOBODA A BEZPEČNOST

ČLÁNEK 13 Ochrana osobních údajů 1. Smluvní strany uznávají význam podpory a zajištění základních práv na soukromí a ochranu osobních údajů jako ústředního faktoru důvěry občanů v digitální ekonomiku a klíčového prvku pro další rozvoj obchodních výměn a spolupráce v oblasti vymáhání práva. 2. Smluvní strany spolupracují s cílem zajistit účinnou ochranu a prosazování těchto práv, a to i v souvislosti s předcházením terorismu a jiným nadnárodním trestným činům a bojem proti nim. Spolupráce může zahrnovat budování kapacit, technickou pomoc, výměnu informací a odborných znalostí a další formy.

3. Smluvní strany spolupracují s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany osobních údajů se zřetelem na evropské a mezinárodní právní nástroje a normy cestou výměny osvědčených postupů a zkušeností. V zájmu usnadnění spolupráce bude Kyrgyzská republika usilovat o přistoupení k Úmluvě Rady Evropy o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat ze dne 28. ledna 1981 a Dodatkovému protokolu k Úmluvě o ochraně osob se zřetelem na automatizované zpracování osobních dat o orgánech dozoru a toku dat přes hranice ze dne 8. listopadu 2001 a o jejich provádění. ČLÁNEK 14 Spolupráce v oblasti migrace, azylu a správy hranic 1. Smluvní strany znovu potvrzují, že je důležité zahájit komplexní dialog o všech otázkách souvisejících s migrací, případně včetně legální migrace, mezinárodní ochrany a boje proti nelegální migraci, boje proti převaděčství a obchodování s lidmi. 2. Spolupráce bude vycházet z posouzení konkrétních potřeb provedeného prostřednictvím konzultací mezi smluvními stranami a bude probíhat v souladu s jejich příslušnými právními předpisy. Zaměří se zejména na:

a) řešení vlastních příčin migrace;

b) vypracování a provádění vnitrostátních právních předpisů a postupů v oblasti mezinárodní ochrany s cílem vyhovět ustanovením Úmluvy o právním postavení uprchlíků přijaté dne 28. července 1951 a Protokolu o právním postavení uprchlíků ze dne 31. ledna 1967; c) připomenutí Newyorské deklarace pro uprchlíky a migranty přijaté Valným shromážděním OSN rezolucí A/RES/71/1 dne 19. září 2016; d) pravidla pro přijímání, práva a postavení přijatých osob, spravedlivé zacházení s oprávněně pobývajícími cizími státními příslušníky a jejich integraci, vzdělávání a odbornou přípravu a opatření proti rasismu a xenofobii; e) vytvoření účinné a preventivní politiky proti nelegální migraci, převaděčství migrantů a obchodování s lidmi, včetně otázky, jak potírat sítě převaděčů a obchodníků s lidmi a chránit oběti tohoto obchodování v rámci příslušných mezinárodních nástrojů; f) otázky, jako jsou organizace, odborná příprava, osvědčené postupy a další operativní opatření v oblasti řízení migrace, zejména nelegální migrace, zabezpečení dokladů, vízové politiky a správy hranic a informačních systémů o migraci.

ČLÁNEK 15 Zpětné přebírání osob a boj proti nelegální migraci 1. Smluvní strany se dohodly, že v rámci spolupráce zaměřené na prevenci a potírání nelegální migrace: a) Kyrgyzská republika zpětně převezme své státní příslušníky, kteří nesplňují platné podmínky pro vstup na území některého z členských států Unie či pro přítomnost nebo pobyt na něm, nebo kteří tyto podmínky splňovat přestali, a to na žádost dotčeného členského státu a bez dalších náležitostí;

b) kterýkoli z členských států Evropské unie na žádost Kyrgyzské republiky a bez dalších náležitostí zpětně převezme své státní příslušníky, kteří nesplňují platné podmínky pro vstup na území Kyrgyzské republiky či pro přítomnost nebo pobyt na něm, nebo kteří tyto podmínky splňovat přestali;

c) členské státy Evropské unie a Kyrgyzská republika vydají svým státním příslušníkům příslušné cestovní doklady pro tyto účely nebo souhlasí s používáním evropského cestovního dokladu vydaného v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1953 pro účely navracení. Pokud osoba, která má být zpětně převzata, nevlastní žádný průkaz totožnosti či jiný doklad potvrzující její státní příslušnost, odpovědné diplomatické a konzulární zastoupení daného členského státu či Kyrgyzské republiky bude na žádost Kyrgyzské republiky či daného členského státu plně spolupracovat za účelem zjištění státní příslušnosti dané osoby. 2. Smluvní strany se dohodly, že na požádání jedné z nich uzavřou dohodu mezi Evropskou unií a Kyrgyzskou republikou upravující konkrétní závazky členských států Evropské unie a Kyrgyzské republiky týkající se zpětného přebírání, včetně podrobných ustanovení o zpětném přebírání státních příslušníků jiných zemí a osob bez státní příslušnosti. Smluvní strany mohou rovněž zvážit, pokud to podmínky dovolí, případná jednání o dohodě mezi Evropskou unií a Kyrgyzskou republikou o zjednodušení vízového režimu pro občany Evropské unie a Kyrgyzské republiky.

ČLÁNEK 16 Boj proti praní peněz a financování terorismu 1. Smluvní strany spolupracují s cílem předcházet využívání svých finančních institucí a pověřených nebankovních subjektů a profesí k praní výnosů z trestné činnosti a financování terorismu a účinně proti němu bojovat. 2. Za tímto účelem si vyměňují informace v rámci svých příslušných právních předpisů a spolupracují s cílem zajistit účinné a úplné provádění doporučení Finančního akčního výboru (FATF) a dalších norem přijatých příslušnými mezinárodními orgány činnými v této oblasti. Tato spolupráce může mimo jiné zahrnovat identifikaci, vysledování, zajištění, konfiskaci a vymáhání majetku nebo finančních prostředků získaných z výnosů z trestné činnosti. ČLÁNEK 17 Nedovolené drogy

1. Smluvní strany spolupracují s cílem zajistit vyvážený, na důkazech založený a integrovaný přístup k nedovoleným drogám a novým psychoaktivním látkám.

2. Protidrogové politiky a opatření se zaměří na posílení struktur pro prevenci a boj s nedovolenými drogami, na snížení jejich dodávek, obchodu s nimi a poptávky po nedovolených drogách a na vyrovnávání se se zdravotními a sociálními důsledky zneužívání nedovolených drog s cílem snížit škody. Smluvní strany spolupracují s cílem zabránit zneužívání chemických prekurzorů používaných k nedovolené výrobě omamných a psychotropních látek a nových psychoaktivních látek. 3. Smluvní strany se dohodnou na nezbytných metodách spolupráce k dosažení cílů uvedených v odstavci 1. Opatření jsou založena na společně dohodnutých zásadách stanovených v příslušných úmluvách OSN o kontrole drog a na doporučeních uvedených ve výsledném dokumentu nazvaném „Our joint commitment to effectively addressing and countering the world drug problem“ (Náš společný závazek účinně řešit celosvětový problém drog a bojovat proti němu), který byl přijat rezolucí Valného shromáždění OSN A/RES/S-30/1 dne 19. dubna 2016, což je nejnovější mezinárodní konsensus o mezinárodní protidrogové politice, s cílem zhodnotit provádění závazků přijatých za účelem společného řešení a boje proti celosvětovému problému drog. ČLÁNEK 18 Boj proti organizované trestné činnosti a korupci 1. Smluvní strany spolupracují v boji proti trestné činnosti a protiprávním činnostem, včetně organizovaných či neorganizovaných činností nadnárodní povahy, a při předcházení těmto činnostem, jako jsou: a) převaděčství migrantů a obchodování s lidmi;

b) pašování střelných zbraní, včetně ručních palných a lehkých zbraní, a obchodování s nimi; c) pašování nedovolených drog a obchodování s nimi;

d) pašování zboží a obchodování s pašovaným zbožím; e) nedovolené hospodářské a finanční činnosti, jako jsou padělání, daňové podvody a podvody při zadávání veřejných zakázek; f) zpronevěra prostředků v projektech financovaných mezinárodními dárci; g) aktivní a pasivní korupce jak v soukromém, tak ve veřejném sektoru; h) padělání listin a předkládání nepravdivých výkazů; i) počítačová trestná činnost. 2. Smluvní strany posílí dvoustrannou, regionální a mezinárodní spolupráci mezi donucovacími orgány, včetně odborné přípravy a sdílení zkušeností. Smluvní strany účinně provádějí příslušné mezinárodní normy, zejména ty, které jsou zakotveny v Úmluvě Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu přijaté rezolucí Valného shromáždění OSN A/RES/55/25 dne 8. ledna 2001 a v jejích protokolech.

3. Smluvní strany spolupracují při předcházení korupci a boji proti ní v souladu s příslušnými mezinárodními normami, zejména normami zakotvenými v Úmluvě Organizace spojených národů proti korupci přijaté rezolucí Valného shromáždění OSN A/RES/58/4 dne 31. října 2003 a doporučeními vyplývajícími z hodnocení podle této úmluvy. ČLÁNEK 19 Boj proti terorismu

1. Smluvní strany potvrzují význam boje proti terorismu a jeho předcházení a dohodly se, že budou na dvoustranné, regionální a mezinárodní úrovni spolupracovat s cílem předcházet terorismu a bojovat proti němu ve všech jeho formách a projevech. 2. Smluvní strany sdílí názor, že je zásadní, aby boj proti terorismu byl veden při plném respektování právního státu a v plném souladu s mezinárodním právem, včetně mezinárodního práva v oblasti lidských práv, mezinárodního uprchlického práva a mezinárodního humanitárního práva, se zásadami Charty OSN a všemi příslušnými mezinárodními nástroji pro boj s terorismem. 3. Smluvní strany zdůrazňují význam všeobecné ratifikace a provedení všech úmluv a protokolů OSN přijatých v souvislosti s bojem proti terorismu. Smluvní strany se dohodly, že budou podporovat dialog o návrhu komplexní úmluvy o mezinárodním terorismu a spolupracovat při provádění globální strategie OSN pro boj proti terorismu přijaté rezolucí Valného shromáždění OSN A/RES/60/288 dne 8. září 2006, jakož i všech příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN.

4. Smluvní strany znovu potvrzují význam donucovacího a soudního přístupu k boji proti terorismu a dohodly se, že budou spolupracovat při předcházení terorismu a jeho potlačování, zejména prostřednictvím: a) výměny informací o teroristech, teroristických skupinách a jejich podpůrných sítích v souladu s mezinárodním a vnitrostátním právem, zejména pokud jde o ochranu údajů a ochranu soukromí; b) výměny zkušeností týkajících se předcházení terorismu a jeho potlačování, prostředků a metod boje proti terorismu a jejich technických stránek, jakož i odborné přípravy v souladu s platným právem; c) výměny názorů na radikalizaci a nábor a způsoby boje proti radikalizaci a podpory deradikalizace a rehabilitace; d) výměny názorů a zkušeností týkajících se přeshraničního pohybu a cestování osob podezřelých z terorismu, jakož i teroristických hrozeb; e) sdílení osvědčených postupů týkajících se ochrany lidských práv při boji proti terorismu, zejména pokud jde o trestní řízení; f) zajištění kriminalizace teroristických trestných činů a přijetí opatření proti financování terorismu;



g) přijetí opatření proti hrozbě chemického, biologického, radiologického a jaderného terorismu a přijetí nezbytných opatření k předcházení získání, převodu a použití chemických, biologických, radiologických a jaderných materiálů pro teroristické účely a k prevenci nedovoleného jednání v souvislosti s vysoce rizikovými chemickými, biologickými, radiologickými a jadernými zařízeními. 5. Spolupráce vychází z příslušných dostupných vyhodnocení a uskutečňuje se prostřednictvím konzultací mezi smluvními stranami. ČLÁNEK 20 Justiční a právní spolupráce 1. Smluvní strany posílí stávající spolupráci v oblasti vzájemné právní pomoci a vydávání na základě příslušných mezinárodních dohod. Smluvní strany posílí stávající mechanismy a případně zváží vytvoření nových mechanismů pro usnadnění mezinárodní spolupráce v této oblasti. Taková spolupráce by v případě potřeby zahrnovala přistoupení k příslušným mezinárodním nástrojům a jejich provádění, jakož i těsnější spolupráci s Eurojustem. 2. Smluvní strany rozvíjejí justiční a právní spolupráci v občanských a obchodních záležitostech, zejména co se týká sjednávání, ratifikace a provádění mnohostranných úmluv o justiční spolupráci v občanskoprávních věcech, včetně úmluv Haagské konference mezinárodního práva soukromého.

ČLÁNEK 21 Konzulární ochrana Diplomatické a konzulární orgány jakéhokoli zastoupeného členského státu Evropské unie poskytnou ochranu jakémukoli státnímu příslušníku členského státu Evropské unie, který nemá v Kyrgyzské republice zastupitelský úřad, jenž by byl schopen účinně poskytnout v daném případě konzulární ochranu, za stejných podmínek jako státním příslušníkům uvedeného členského státu.

S cílem zavést koordinovaný postup umožňující státním příslušníkům Kyrgyzské republiky získat konzulární ochranu v členských státech Evropské unie, v nichž Kyrgyzská republika nemá stálé zastoupení, které by v daném případě mohlo účinně poskytovat konzulární ochranu, se upouští od požadavku, aby konzulární úřady Kyrgyzské republiky usazené v členském státě Evropské unie podaly oznámení podle článku 7 Vídeňské úmluvy o konzulárních stycích přijaté dne 24. dubna 1963.



Hlava IV OBCHOD A OBCHODNÍ ZÁLEŽITOSTI KAPITOLA 1 HORIZONTÁLNÍ USTANOVENÍ ČLÁNEK 22 Cíle Cílem této hlavy je:

a) rozšíření, diverzifikace a usnadnění obchodu mezi smluvními stranami, zejména prostřednictvím ustanovení týkajících se cel a usnadnění obchodu, technických překážek obchodu, jakož i sanitárních a fytosanitárních opatření, při zachování práva každé smluvní strany přijímat právní předpisy za účelem dosažení cílů veřejné politiky; b) usnadnění obchodu službami a investic mezi smluvními stranami, mimo jiné prostřednictvím volného převodu běžných plateb a pohybu kapitálu;

c) účinné a oboustranné otevírání trhů smluvních stran s veřejnými zakázkami; d) podpora inovací a kreativity zajištěním přiměřené a účinné ochrany všech práv duševního vlastnictví; e) podpora podmínek podporujících nenarušenou hospodářskou soutěž v hospodářských činnostech smluvních stran, zejména pokud jde o obchod a investice mezi smluvními stranami; f) rozvoj mezinárodního obchodu způsobem, který přispívá k udržitelnému rozvoji v jeho hospodářském, sociálním a environmentálním rozměru; g) vytvoření účinného, spravedlivého a předvídatelného mechanismu řešení sporů pro řešení sporů týkajících se výkladu a uplatňování této hlavy. ČLÁNEK 23 Definice Pro účely této hlavy se rozumí:

a) „Dohodou o zemědělství“ Dohoda o zemědělství, obsažená v příloze 1A Dohody o WTO;

b) „Dohodou o dovozním licenčním řízení“ Dohoda o dovozním licenčním řízení, obsažená v příloze 1A Dohody o WTO; c) „Dohodou o antidumpingu“ Dohoda o provádění článku VI GATT 1994, obsažená v příloze 1A Dohody o WTO; d) „dny“ kalendářní dny včetně víkendů a svátků; e) „Smlouvou o energetické chartě“ Smlouva o energetické chartě, uzavřená v Lisabonu dne 17. prosince 1994; f) výrazem „stávající“ účinný ke dni vstupu této dohody v platnost; g) „GATT 1994“ Všeobecná dohoda o clech a obchodu 1994, obsažená v příloze 1A Dohody o WTO; h) „GATS“ Všeobecná dohoda o obchodu službami, obsažená v příloze 1B Dohody o WTO; i) „opatřením“ jakékoli opatření smluvní strany ve formě zákona, nařízení, pravidla, postupu, rozhodnutí, správního aktu nebo v jakékoli jiné formě;

j) „opatřeními smluvní strany“ veškerá opatření přijatá nebo zachovávaná:

i) ústředními, regionálními nebo místními orgány veřejné správy či samosprávy a ii) nevládními subjekty při výkonu pravomocí přenesených na ně ústředními, regionálními nebo místními orgány veřejné správy či samosprávy; k) „osobou“ fyzická osoba nebo právnická osoba; l) „revidovanou Kjótskou úmluvou“ Mezinárodní úmluva o zjednodušení a sladění celních režimů, uzavřená v Kjótu dne 18. května 1973, v platném znění; m) „Dohodou o ochranných opatřeních“ Dohoda o ochranných opatřeních, obsažená v příloze 1A Dohody o WTO; n) „Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních“ Dohoda o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, obsažená v příloze 1A Dohody o WTO; o) „Dohodou o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatřeních“ Dohoda o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření, obsažená v příloze 1A Dohody o WTO; p) „Dohodou o technických překážkách obchodu“ Dohoda o technických překážkách obchodu, obsažená v příloze 1A Dohody o WTO;

q) „třetí zemí“ země nebo území, na které se nevztahuje zeměpisná oblast působnosti této dohody; r) „Dohodou o usnadnění obchodu“ Dohoda o usnadnění obchodu, obsažená v příloze 1A Dohody o WTO;

s) „Dohodou TRIPS“ Dohoda o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví, obsažená v příloze 1C Dohody o WTO; t) „Vídeňskou úmluvou o smluvním právu“ Vídeňská úmluva o smluvním právu, uzavřená ve Vídni dne 23. května 1969; u) „Prohlášením Světové celní organizace z Arushy“ prohlášení Rady pro celní spolupráci týkající se integrity v celní oblasti přijaté v Arushy v Tanzanii dne 7. července 1993; v) „WTO“ Světová obchodní organizace; w) „dohodou o WTO“ dohoda z Marrákeše o zřízení Světové obchodní organizace, podepsaná dne 15. dubna 1994.

ČLÁNEK 24 Vztah k ostatním mezinárodním dohodám 1. Smluvní strany stvrzují práva a povinnosti, které vůči sobě mají podle Dohody o WTO a jakýchkoli jiných dohod, jejichž jsou obě smluvní stranou. 2. Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že se od kterékoli smluvní strany vyžaduje, aby jednala způsobem, jenž je v rozporu s jejími závazky podle Dohody o WTO.

ČLÁNEK 25 Odkazy na právní předpisy a jiné dohody 1. Není-li uvedeno jinak, jakýkoli odkaz v této hlavě na právní předpisy, ať už obecně, nebo odkazem na konkrétní zákon, nařízení nebo směrnici, se považuje za odkaz na právní předpisy ve znění pozdějších předpisů. 2. Není-li uvedeno jinak, má se za to, že odkaz na jiné dohody nebo právní nástroje uvedený v této hlavě v plném rozsahu nebo zčásti zahrnuje: a) související přílohy, protokoly, poznámky pod čarou, výkladové poznámky a vysvětlivky a

b) nástupnické dohody, jejichž stranou jsou smluvní strany této dohody, nebo změny pro smluvní strany závazné, s výjimkou případů, kdy odkaz potvrzuje stávající práva. ČLÁNEK 26 Právo podat žalobu podle vnitrostátního práva Smluvní strany nesmí ve svých právních předpisech stanovit právo na soudní ochranu proti druhé smluvní straně na základě důvodu, že určité opatření druhé smluvní strany je v rozporu s touto dohodou.

ČLÁNEK 27 Zvláštní úkoly Rady pro spolupráci ve složení pro obchod 1. Při plnění úkolů, které jí byly svěřeny v souvislosti s touto hlavou, se Rada pro spolupráci skládá ze zástupců smluvních stran odpovědných za obchodní záležitosti v souladu s příslušnými právními rámci smluvních stran nebo z jejich zástupců.

2. Rada pro spolupráci ve složení pro obchod: a) má pravomoc přijímat rozhodnutí s cílem aktualizovat nebo změnit na základě vzájemné dohody a s náležitým ohledem na dokončení příslušných vnitřních postupů smluvních stran v souladu s jejich právními předpisy: i) přílohu 2; ii) přílohy 8-A, 8-B a 8-C; iii) přílohu 9; iv) přílohy 14-A a 14-B; v) protokol I.

Tyto aktualizace a změny budou potvrzeny výměnou diplomatických nót mezi smluvními stranami a vstoupí v platnost, nedohodnou-li se smluvní strany jinak; b) může přijímat rozhodnutí o výkladu ustanovení této hlavy; c) může přijímat rozhodnutí o zřízení dalších podvýborů kromě podvýborů zřízených podle této hlavy, složených ze zástupců smluvních stran, a přidělovat jim odpovědnost v rámci svých pravomocí; může se rovněž rozhodnout změnit úkoly přidělené podvýborům, které zřídil, nebo tyto podvýbory rozpustit.

3. Rada pro spolupráci ve složení pro obchod přijímá rozhodnutí a vydává vhodná doporučení po dokončení příslušných vnitřních postupů smluvních stran v souladu s jejich právními předpisy. 4. Pokud nejsou zasedání Rady pro spolupráci k dispozici, rozhodnutí uvedená v odstavci 2 mohou být přijata písemným postupem. ČLÁNEK 28 Zvláštní úkoly Výboru pro spolupráci ve složení pro obchod 1. Při plnění úkolů, které mu byly svěřeny v souvislosti s touto hlavou, se Výbor pro spolupráci skládá ze zástupců smluvních stran odpovědných za obchodní záležitosti nebo z jejich zástupců. 2. Výbor pro spolupráci ve složení pro obchod plní zejména tyto úkoly:

a) pomáhá Radě pro spolupráci při plnění jejích úkolů týkajících se obchodních záležitostí; b) odpovídá za řádné provádění a uplatňování této hlavy; v tomto ohledu, a aniž jsou dotčena práva stanovená v kapitole 14, může kterákoli smluvní strana předložit k projednání ve Výboru pro spolupráci jakoukoli otázku týkající se uplatňování nebo výkladu této hlavy;

c) v případě potřeby dohlíží na další rozpracování této hlavy a vyhodnocuje výsledky jejího uplatňování; d) hledá vhodné způsoby prevence a řešení problémů, které by jinak mohly vyvstat v oblastech, na něž se vztahuje tato hlava, a e) dohlíží na práci všech podvýborů zřízených podle této hlavy. 3. Při plnění svých úkolů podle odstavce 2 tohoto článku může Výbor pro spolupráci předkládat návrhy týkající se nutnosti přijmout rozhodnutí o aktualizaci nebo změnách uvedených v čl. 27 odst. 2 písm. a) nebo o vydání výkladu podle čl. 27 odst. 2 písm. b), nejsou-li zasedání Rady pro spolupráci k dispozici. 4. Výbor pro spolupráci ve složení pro obchod přijímá rozhodnutí a vydává vhodná doporučení po dokončení příslušných vnitřních postupů smluvních stran v souladu s jejich právními předpisy. ČLÁNEK 29 Koordinátoři 1. Evropská unie a Kyrgyzská republika jmenují koordinátora pro tuto hlavu do 60 dnů od vstupu této dohody v platnost a vzájemně se informují o kontaktních údajích.



2. Koordinátoři společně vypracují pořad jednání a provádějí veškeré nezbytné přípravy pro zasedání Rady pro spolupráci a Výboru pro spolupráci v souladu s touto kapitolou a dále sledují případná rozhodnutí přijatá těmito orgány. ČLÁNEK 30 Podvýbory 1. Podvýbory se skládají ze zástupců Evropské unie na jedné straně a zástupců Kyrgyzské republiky na straně druhé. 2. Podvýbory se sejdou do jednoho roku ode dne vstupu této dohody v platnost a poté jednou ročně nebo na žádost kterékoli ze smluvních stran nebo Výboru pro spolupráci na příslušné úrovni. Při osobní účasti se zasedání konají střídavě v Bruselu nebo v Biškeku. Zasedání mohou probíhat rovněž za použití jakýchkoli technologických prostředků, jež mají smluvní strany k dispozici. 3. Podvýborům spolupředsedají zástupci smluvních stran.

KAPITOLA 2 OBCHOD ZBOŽÍM

ČLÁNEK 31 Oblast působnosti Není-li v této dohodě stanoveno jinak, vztahuje se tato kapitola na obchod se zbožím smluvní strany. ČLÁNEK 32 Definice Pro účely této kapitoly se rozumí: a) „konzulární transakcí“ postup získání konzulární faktury či konzulárního víza k obchodní faktuře, certifikátu původu, manifestu, prohlášení o vývozu zasilatele či jiných celních dokumentů v souvislosti s dovozem zboží od konzula dovážející smluvní strany na území vyvážející smluvní strany nebo na území třetí strany;

b) „clem“ veškerá cla a odvody jakéhokoli druhu ukládané na dovoz zboží nebo v souvislosti s ním; nezahrnuje žádné: i) poplatky rovnající se vnitrostátní dani ukládané v souladu s článkem 34; ii) antidumpingové, zvláštní ochranné, vyrovnávací nebo ochranné clo uplatňované v souladu s GATT 1994, Antidumpingovou dohodou, Dohodou o zemědělství, Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a Dohodou o ochranných opatřeních;

iii) poplatky ani jiné odvody ukládané na dovoz zboží nebo v souvislosti s ním, jehož výše je omezena na přibližné náklady na poskytnuté služby; c) „vývozním licenčním řízením“ správní postupy, jež vyžadují, aby byla jako předběžná podmínka pro vývoz z území vyvážející smluvní strany příslušnému správnímu orgánu podána jiná žádost nebo předložena jiná dokumentace, než je vyžadováno pro celní účely; d) „zbožím smluvní strany“ domácí zboží ve smyslu GATT 1994; e) „harmonizovaným systémem“ harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží, včetně všech právních poznámek a změn tohoto systému vypracovaných Světovou celní organizací (dále jen „HS“);

f) „dovozním licenčním řízením“ správní postupy, jež vyžadují, aby byla jako předběžná podmínka pro dovoz na území dovážející smluvní strany příslušnému správnímu orgánu podána jiná žádost nebo předložena jiná dokumentace, než je vyžadováno pro celní účely; g) „repasovaným zbožím“ zboží zařazené do kapitol 84, 85, 87, 90 nebo čísla 9402 HS, které: i) se zcela nebo částečně skládá z částí získaných ze zboží, které již bylo dříve používáno, ii) má v porovnání s rovnocenným novým zbožím podobné využití a provozní charakteristiky a iii) poskytuje se na ně stejná záruka jako na rovnocenné nové zboží.

ČLÁNEK 33 Zacházení podle nejvyšších výhod 1. Každá smluvní strana poskytuje zboží druhé smluvní strany zacházení podle nejvyšších výhod v souladu s článkem I GATT 1994 včetně jeho poznámek a doplňujících ustanovení, který se přiměřeně začleňuje do této dohody a stává se její součástí.

2. Odstavec 1 se nevztahuje na preferenční zacházení, jež kterákoli smluvní strana přizná zboží třetí země v souladu s dohodou o WTO. ČLÁNEK 34 Národní zacházení Každá smluvní strana zajistí národní zacházení pro zboží druhé smluvní strany v souladu s článkem III GATT 1994 včetně jeho poznámek a doplňujících ustanovení. Za tímto účelem se do dohody jako její součást obdobně začlení článek III GATT 1994 a jeho poznámky a doplňující ustanovení. ČLÁNEK 35 Dovozní a vývozní omezení

V souladu s článkem XI GATT 1994 a jeho poznámkami a doplňujícími ustanoveními žádná smluvní strana na dovoz jakéhokoli zboží druhé smluvní strany nebo na vývoz či prodej na vývoz jakéhokoli zboží na území druhé smluvní strany nezavede ani nezachová jiné zákazy nebo omezení než cla, daně nebo jiné poplatky, ať už jsou uvedeny v platnost v podobě kvót, dovozních či vývozních licencí nebo jiných opatření. Článek XI GATT 1994 a jeho poznámky a doplňující ustanovení se za tímto účelem obdobně začlení do této dohody a jsou její součástí.

ČLÁNEK 36 Vývozní cla, daně nebo jiné poplatky 1. Žádná ze smluvních stran nezavede ani nezachová žádná cla, daně ani jiné poplatky jakéhokoli druhu uložené na vývoz zboží do druhé smluvní strany nebo v souvislosti s ním ani jiná opatření s rovnocenným účinkem než na zboží v souladu se sazebníkem uvedeným v příloze 2. Toto ustanovení se nevztahuje na zboží v tranzitu přes území smluvní strany ve smyslu článku V GATT 1994 ani na zboží, které bylo v souladu s mezinárodní dohodou mezi Kyrgyzskou republikou a třetí stranou dovezeno do Kyrgyzské republiky bez uložení vývozních cel, která by jinak mohla tato třetí strana uložit na vývoz do Evropské unie v souladu s listinou koncesí této třetí strany připojenou ke GATT 1994 nebo jakýmikoli dvoustrannými závazky s Evropskou unií. 2. Žádné ustanovení tohoto článku nebrání smluvní straně, aby na vývoz zboží do druhé smluvní strany uložila poplatek nebo platbu, které jsou povoleny podle článku 38. ČLÁNEK 37 Kontroly vývozu zboží dvojího užití Smluvní strany si vyměňují informace a osvědčené postupy v oblasti kontrol vývozu zboží dvojího užití s cílem podpořit sbližování kontrol vývozu Evropské unie a Kyrgyzské republiky.

ČLÁNEK 38

Poplatky a formality 1. Článek VIII GATT 1994 a jeho vysvětlující poznámky, jakož i veškeré výjimky a výjimky ze závazků a výjimky z nich stanovené v článku VIII GATT 1994 použitelné podle Dohody o WTO jsou obdobně začleněny do této dohody a jsou její součástí. 2. Každá ze smluvních stran neprodleně zveřejní veškeré poplatky a odvody, které ukládá v souvislosti s dovozem nebo vývozem, a to takovým způsobem, aby se s nimi mohly seznámit vlády, obchodníci a další zúčastněné strany. 3. Každá smluvní strana pravidelně přezkoumává poplatky a platby, jež ukládá, za účelem snižování jejich počtu a různorodosti, je-li to proveditelné. 4. Žádná smluvní strana nevyžaduje v souvislosti s dovozem jakéhokoliv zboží z druhé smluvní strany konzulární transakce, ani související poplatky a odvody.

ČLÁNEK 39 Repasované zboží 1. Smluvní strana se vynasnaží poskytnout repasovanému zboží druhé smluvní strany stejně příznivé zacházení, jaké poskytuje rovnocennému zboží v novém stavu. 2. Pokud smluvní strana přijme nebo ponechá v platnosti zákaz nebo omezení dovozu a vývozu použitého zboží, vynasnaží se tato opatření neuplatňovat na repasované zboží.

3. Smluvní strana může požadovat, aby bylo repasované zboží jako takové identifikováno pro distribuci nebo prodej na jejím území a aby splňovalo všechny příslušné technické požadavky, které se vztahují na rovnocenné zboží v novém stavu. ČLÁNEK 40 Dočasné použití zboží Každá smluvní strana poskytne druhé smluvní straně osvobození od dovozních poplatků a cel na dočasně použité zboží, v případech a podle postupů stanovených kteroukoli mezinárodní úmluvou o dočasném použití zboží, která je pro ni závazná. Toto osvobození se použije v souladu s právními předpisy jednotlivých smluvních stran.

ČLÁNEK 41 Tranzit Článek V GATT 1994 je začleněn do této dohody a je její součástí. Smluvní strany přijmou veškerá opatření nezbytná k usnadnění tranzitu energetického zboží, v souladu se zásadou volného tranzitu a s čl. 7 odst. 1 a 3 Smlouvy o energetické chartě. ČLÁNEK 42 Dovozní a vývozní monopoly

Žádná ze smluvních stran neustanoví ani nezachová určený dovozní nebo vývozní monopol. Pro účely tohoto článku se dovozním nebo vývozním monopolem rozumí výlučné právo nebo udělení oprávnění jednou smluvní stranou určitému subjektu dovážet zboží do druhé smluvní strany nebo je z druhé smluvní strany vyvážet.

ČLÁNEK 43 Označování původu 1. Pokud Kyrgyzská republika požaduje označení původu při dovozu zboží z Evropské unie, přijme označení původu „Made in EU“ nebo jeho ekvivalent v jazyce v souladu s požadavky na označení původu Kyrgyzské republiky za podmínek, které nejsou méně příznivé než podmínky uplatňované na označení původu členských států Evropské unie. 2. Pro účely označení původu „Made in EU“ zachází Kyrgyzská republika s Evropskou unií jako s jediným územím. ČLÁNEK 44 Dovozní licenční řízení Každá smluvní strana přijme a spravuje dovozní licenční řízení v souladu s články 1, 2 a 3 Dohody o dovozním licenčním řízení. Za tímto účelem jsou články 1, 2 a 3 Dohody o dovozním licenčním řízení obdobně začleněny do této dohody a jsou její součástí.



ČLÁNEK 45 Vývozní licenční řízení 1. Každá smluvní strana v souladu se svými pravomocemi zajistí transparentnost, pokud jde o vývozní licenční řízení, a zveřejní každé nové vývozní licenční řízení nebo jakékoli změny stávajícího vývozního licenčního řízení tak, aby se s nimi mohly seznámit vlády, obchodníci a jiné zúčastněné strany. Toto zveřejnění se uskuteční, kdykoli je to možné, nejpozději 30 dnů před tím, než nabude účinku jakýkoli nový vývozní licenční postup nebo jakákoli změna stávajícího vývozního licenčního řízení, a v každém případě nejpozději ke dni, kdy tento postup nebo změna nabude účinku. 2. Zveřejňování vývozních licenčních řízení zahrnuje tyto informace: a) znění vývozních licenčních řízení nebo jakýchkoli jejich změn; b) zboží, na něž se vztahují jednotlivá vývozní licenční řízení;

c) pro každé řízení popis postupu podání žádosti o vývozní licenci a veškerá kritéria, která musí žadatel splňovat, aby byl způsobilý k podání žádosti o vývozní licenci, jako je držení licence k výkonu činnosti, vytvoření nebo udržování investice nebo provoz prostřednictvím určité formy usazení na území smluvní strany; d) kontaktní místo nebo místa, kde mohou zainteresované osoby získat další informace o podmínkách pro získání vývozní licence; e) správní orgán či orgány, kterým se podává žádost nebo předkládá jiná příslušná dokumentace; f) popis veškerých opatření, která má vývozní licenční řízení provést;

g) období, během něhož bude každé vývozní licenční řízení v platnosti, pokud tento postup nezůstane v platnosti až do odvolání nebo revize při novém zveřejnění; h) pokud má daná smluvní strana v úmyslu využívat vývozní licenční řízení ke správě vývozní kvóty, celkové množství a případně hodnotu kvóty a datum zahájení a ukončení kvóty a i) veškeré výjimky vývozní licence nebo výjimky z požadavku získat vývozní licenci, způsob, jak se o tyto výjimky žádá nebo jak se používají, a kritéria pro jejich udělení.

3. Do 45 dnů ode dne vstupu této dohody v platnost oznámí každá ze smluvních stran druhé smluvní straně své stávající vývozní licenční řízení. Smluvní strana, která přijme nové vývozní licenční řízení nebo upraví jakékoli stávající vývozní licenční řízení, oznámí postup nebo změnu druhé smluvní straně do 60 dnů od zveřejnění. Oznámení musí obsahovat odkaz na zdroje, kde jsou informace požadované v odstavci 2 zveřejněny, a případně adresu příslušných oficiálních internetových stránek. ČLÁNEK 46 Nápravná opatření v oblasti obchodu smluvní strany opětovně potvrzují svá práva a povinnosti podle: a) článku XIX GATT 1994; b) Dohody o ochranných opatřeních; c) článku 5 Dohody o zemědělství;

d) článku VI GATT 1994; e) Antidumpingové dohody a f) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.

ČLÁNEK 47 Transparentnost nástrojů na ochranu obchodu 1. Smluvní strany se dohodly, že nástroje na ochranu obchodu (antidumpingová, antisubvenční a globální ochranná opatření) by měly být používány v plném souladu s příslušnými požadavky WTO a na základě spravedlivého a transparentního systému. 2. Před přijetím konečného rozhodnutí o antidumpingových nebo vyrovnávacích opatřeních smluvní strany zajistí zveřejnění všech podstatných zvažovaných skutečností, které tvoří základ pro rozhodnutí o uplatnění opatření, aniž je dotčen článek 6.5 Antidumpingové dohody a článek 12.4 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Při zpřístupnění dostanou zúčastněné strany dostatek času k vyjádření. 3. Každá zúčastněná strana dostane příležitost vyjádřit svá stanoviska během antidumpingových a antisubvenčních šetření, pokud to zbytečně nezdrží provádění šetření. 4. Na tento článek se nevztahuje kapitola 14 této hlavy.



KAPITOLA 3 CLA ČLÁNEK 48 Celní spolupráce 1. Smluvní strany posílí spolupráci v oblasti cel s cílem zajistit transparentní obchodní prostředí, usnadnit obchod, zvýšit bezpečnost dodavatelského řetězce a bezpečnost spotřebitelů, zastavit toky zboží porušujícího práva duševního vlastnictví a potírat pašování a podvody. 2. Za účelem dosažení cílů uvedených v odstavci 1 a v rámci dostupných zdrojů smluvní strany spolupracují mimo jiné na: a) zlepšení celních předpisů a harmonizace a zjednodušení celních postupů v souladu s mezinárodními úmluvami a normami platnými v oblasti cel a usnadnění obchodu, včetně těch, které vypracovala WTO (včetně dohody o usnadnění obchodu) a Světová celní organizace (zejména revidovaná Kjótská úmluva), a s přihlédnutím k nástrojům a osvědčeným postupům vypracovaným Evropskou unií, včetně celních plánů;

b) zavedení moderních celních systémů, včetně moderních technologií celního odbavení; ustanoveních pro oprávněné hospodářské subjekty; automatizované analýze a kontrole založené na posouzení rizik; zjednodušených postupech pro propuštění zboží; auditu po odbavení zboží; transparentním určení celní hodnoty a ustanovení o partnerstvích mezi celními orgány a podniky; c) zajištění zjednodušení a účinné kontroly překládky na svém příslušném území a tranzitu přes něj; zajištění spolupráce a koordinace mezi všemi dotčenými orgány a agenturami na jejich příslušných územích s cílem usnadnit přepravu v režimu tranzitu a tam, kde je to vhodné, usilovat o zajištění slučitelnosti příslušných celních režimů tranzitu;

d) podpoře nejvyšších standardů profesní etiky, zejména na hranicích, prostřednictvím uplatňování opatření odrážejících zásady deklarace Světové celní organizace z Arushy; e) výměně osvědčených postupů a poskytování technické podpory pro plánování a pro zajištění nejvyšších standardů profesní etiky; f) výměně, je-li to vhodné, relevantních informací a údajů s výhradou dodržování pravidel o zachování důvěrnosti citlivých informací a ochrany osobních údajů smluvních stran; g) zapojení do koordinovaných celních opatření mezi svými celními orgány, je-li to vhodné.

ČLÁNEK 49 Vzájemná správní pomoc Aniž jsou dotčeny jiné formy spolupráce stanovené v této dohodě, zejména v článku 48, poskytují si smluvní strany vzájemnou správní pomoc v celních záležitostech v souladu s protokolem I. ČLÁNEK 50 Určení celní hodnoty

1. Články 1 až 17 Dohody o provádění článku VII GATT 1994 obsažené v příloze 1A Dohody o WTO upravují celní hodnotu zboží v obchodu mezi smluvními stranami. Tato ustanovení se obdobně začleňují do této dohody a stávají se její součástí. 2. Smluvní strany spolupracují za účelem dosažení společného přístupu k otázkám týkajícím se celní hodnoty.

KAPITOLA 4 TECHNICKÉ PŘEKÁŽKY OBCHODU ČLÁNEK 51 Cíl Cílem této kapitoly je usnadnit obchod se zbožím mezi smluvními stranami předcházením zbytečným technickým překážkám obchodu, jejich zjišťováním a odstraňováním. ČLÁNEK 52 Oblast působnosti

1. Tato kapitola se týká přípravy, přijímání a používání všech norem, technických předpisů a postupů posuzování shody, jak jsou definovány v Dohodě o technických překážkách obchodu, jež mohou ovlivnit obchod se zbožím mezi smluvními stranami.

2. Bez ohledu na odstavec 1 se tato kapitola nevztahuje na: a) nákupní specifikace vypracované vládními subjekty pro účely požadavků takových subjektů na výrobu nebo spotřebu nebo b) sanitární či fytosanitární opatření, jež jsou definována v příloze A Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření a jichž se týká kapitola 5 této dohody. ČLÁNEK 53 Vztah k Dohodě o technických překážkách obchodu Smluvní strany potvrzují svá stávající práva a povinnosti, které pro ně vzájemně plynou z Dohody o technických překážkách obchodu, jež je obdobně začleněna do této dohody a je její součástí. ČLÁNEK 54 Technické předpisy

1. Každá smluvní strana provede v souladu s pravidly a postupy platnými pro tuto smluvní stranu posouzení regulačního dopadu plánovaných technických předpisů s přihlédnutím k dostupným regulačním a neregulačním alternativám k navrhovanému technickému předpisu, které mohou splnit legitimní cíle smluvní strany v souladu s článkem 2.2 Dohody o technických překážkách obchodu.

2. Každá smluvní strana použije jako základ pro své technické předpisy příslušné mezinárodní normy s výjimkou případů, kdy může prokázat, že by tyto mezinárodní normy byly neúčinným nebo nevhodným prostředkem k dosažení sledovaných oprávněných cílů. 3. Pokud smluvní strana nepoužila mezinárodní normy jako základ pro své technické předpisy, přijme na žádost druhé smluvní strany opatření k zajištění toho, aby byla zjištěna jakákoli podstatná odchylka od příslušné mezinárodní normy, a vysvětlí důvody, proč byly tyto normy považovány za nevhodné nebo neúčinné pro sledovaný cíl. 4. Každá smluvní strana přezkoumá své technické předpisy, aby se více sblížily s příslušnými mezinárodními normami, přičemž zohlední mimo jiné nový vývoj příslušných mezinárodních norem nebo změny okolností, které vedly k odchylkám od příslušných mezinárodních norem. 5. Při vypracovávání významných technických předpisů, které mohou mít významný vliv na obchod, přijme každá smluvní strana v souladu se svými příslušnými pravidly a postupy opatření k zajištění toho, aby existovaly postupy, které osobám umožní poskytnout informace prostřednictvím veřejné diskuse, s výjimkou případů, kdy nastanou nebo hrozí, že nastanou naléhavé problémy v oblasti bezpečnosti, zdraví, ochrany životního prostředí nebo národní bezpečnosti, a aby výsledky těchto diskusí byly zveřejněny.



ČLÁNEK 55 Normy 1. S cílem harmonizace norem na co nejširším možném základě smluvní strany podporují své normalizační orgány usazené na svém území, jakož i regionální normalizační orgány, jichž jsou smluvní strana nebo normalizační orgány usazené na jejím území členy, aby: a) se v mezích svých zdrojů zapojovaly do přípravy mezinárodních norem příslušnými mezinárodními normalizačními orgány;

b) jako základ k normám, které tvoří, využívaly příslušné mezinárodní normy, s výjimkou případů, kdy by takové mezinárodní normy byly neúčinné nebo nevhodné, například z důvodu nedostatečné úrovně ochrany nebo podstatných klimatických nebo geografických faktorů nebo podstatných technologických problémů; c) předcházely zdvojování nebo překrývání s činností mezinárodních normalizačních orgánů; d) v pravidelných intervalech přezkoumávaly vnitrostátní a regionální normy, které nejsou založeny na příslušných mezinárodních normách, s cílem zvýšit jejich soulad s příslušnými mezinárodními normami;

e) spolupracovaly s příslušnými normalizačními orgány druhé smluvní strany při mezinárodních normalizačních činnostech; tato spolupráce může probíhat v rámci mezinárodních normalizačních orgánů nebo na regionální úrovni, a f) podporovaly dvoustrannou spolupráci mezi nimi a normalizačními orgány druhé smluvní strany. 2. Smluvní strany by si měly vyměňovat informace o svých postupech normalizace a o míře využití mezinárodních, regionálních nebo subregionálních norem jako základu pro své vnitrostátní normy. 3. Pokud se požadavky norem stanou závaznými v návrhu technického předpisu nebo postupu posuzování shody, musí být splněny povinnosti týkající se transparentnosti stanovené v článku 58 této dohody a v článku 2 nebo 5 Dohody o technických překážkách obchodu. 4. Mezinárodní normy přijaté Mezinárodní organizací pro normalizaci, Mezinárodní elektrotechnickou komisí, Mezinárodní telekomunikační unií a Komisí pro Codex Alimentarius zřízenou Organizací pro výživu a zemědělství se považují za příslušné mezinárodní normy ve smyslu článků 2 a 5 a přílohy 3 Dohody o technických překážkách obchodu, které nebrání použití jiných mezinárodních norem.

5. Norma vypracovaná jinými mezinárodními organizacemi by rovněž mohla být považována za příslušnou mezinárodní normu ve smyslu článků 2 a 5 a přílohy 3 Dohody o technických překážkách obchodu, pokud byla vypracována: a) normalizačním orgánem, který usiluje o dosažení konsensu buď:

i) mezi národními delegacemi zúčastněných členů WTO, které zastupují všechny vnitrostátní normalizační orgány na jejich území, které přijaly nebo hodlají přijmout normy pro záležitost, ke které se mezinárodní normalizační činnost vztahuje, nebo ii) mezi vládními subjekty zúčastněných členů WTO, a b) v souladu s rozhodnutím Výboru pro zásady pro vypracování mezinárodních norem, pokynů a doporučení ve vztahu k článkům 2 a 5 a příloze 3 Dohody o technických překážkách obchodu. ČLÁNEK 56 Posuzování shody 1. Ustanovení článku 52 týkající se přípravy, přijímání a používání technických předpisů se použijí obdobně na postupy posuzování shody.

2. Pokud smluvní strana požaduje posouzení shody jako kladné ujištění, že výrobek je v souladu s technickým předpisem, vybere postupy posuzování shody přiměřené souvisejícím rizikům určeným na základě posouzení rizik, případně včetně použití prohlášení dodavatele o shodě. 3. Pokud smluvní strana požaduje posuzování shody třetí stranou jako pozitivní záruku, že výrobek odpovídá technickému předpisu, a tento úkol nevyhradí orgánu veřejné správy, jak je uvedeno v odstavci 4: a) přednostně využívá akreditace ke stanovení způsobilosti subjektů posuzování shody; b) co nejlépe využívá mezinárodní normy pro akreditaci a posuzování shody, jakož i mezinárodní dohody zahrnující akreditační orgány smluvních stran, například prostřednictvím mechanismů Mezinárodní spolupráce pro akreditaci laboratoří (ILAC) a Mezinárodního akreditačního fóra (IAF);

c) zváží své přistoupení nebo případně podpoří přistoupení subjektů posuzování shody k platným mezinárodním dohodám nebo ujednáním s cílem harmonizovat či usnadnit přijímání výsledků posuzování shody; d) zajistí, aby hospodářské subjekty měly možnost volby mezi subjekty posuzování shody akceptovanými orgány smluvní strany pro určitý výrobek;

e) zajistí, aby subjekty posuzování shody byly nezávislé na výrobcích, dovozcích a hospodářských subjektech obecně a aby nedocházelo ke střetu zájmů mezi akreditačními orgány a subjekty posuzování shody; f) umožní subjektům posuzování shody využívat k provádění zkoušek nebo inspekcí v souvislosti s posuzováním shody subdodavatele a g) zveřejní na jednotné internetové stránce seznam subjektů, které k provádění tohoto posuzování shody jmenovala, a příslušné informace o rozsahu jmenování každého takového subjektu. 4. Ustanovení odst. 3 písm. f) nelze vykládat tak, že by smluvní straně zakazovala požadovat, aby subdodavatelé splňovali stejné požadavky, jaké by musel splnit subjekt posuzování shody, který zakázku zadává, aby mohl provádět smluvní zkoušky nebo inspekci sám. 5. Žádné ustanovení tohoto článku nebrání smluvní straně požadovat, aby posuzování shody ve vztahu ke konkrétním výrobkům prováděly její určené vládní orgány. V takových případech smluvní strana: a) omezí poplatky za posuzování shody na přibližné náklady za poskytnuté služby a na žádost žadatele o posuzování shody vysvětlí, jak jsou poplatky, které za toto posuzování shody ukládá, omezeny na přibližné náklady na poskytnuté služby, a

b) zveřejní poplatky za posuzování shody. 6. Tři roky po vstupu této dohody v platnost zahájí smluvní strany jednání o přijetí prohlášení dodavatele o shodě jako dokladu o shodě se stávajícími technickými předpisy, zejména v těchto oblastech:

a) bezpečnostní hlediska elektrických a elektronických zařízení; b) bezpečnostní hlediska strojních zařízení; c) elektromagnetická kompatibilita zařízení; d) energetická účinnost, včetně požadavků na ekodesign, a e) omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních.



ČLÁNEK 57 Spolupráce v oblasti technických překážek obchodu 1. Smluvní strany posílí spolupráci v oblasti norem, technických předpisů, metrologie, dozoru nad trhem, akreditace a postupů posuzování shody za účelem zvýšení vzájemného porozumění svým systémům a usnadnění vzájemného přístupu na své trhy. Za tímto účelem smluvní strany usilují o určení a rozvoj mechanismů spolupráce a iniciativ vhodných pro konkrétní otázky nebo odvětví, včetně: a) výměny informací a zkušeností týkajících se vytváření a uplatňování příslušných technických předpisů a postupů posuzování shody;

b) podpory spolupráce mezi jejich příslušnými orgány odpovědnými za metrologii, normalizaci, posuzování shody a akreditaci a c) výměny informací o vývoji na příslušných regionálních a mnohostranných fórech týkajících se norem, technických předpisů, postupů posuzování shody a akreditace. 2. Za účelem podpory vzájemného obchodu smluvní strany: a) usilují o snížení rozdílů, které mezi nimi existují v oblasti technických předpisů, metrologie, normalizace, dozoru nad trhem, akreditace a postupů posuzování shody, mimo jiné tím, že podpoří využívání příslušných mezinárodně dohodnutých nástrojů;

b) v souladu s mezinárodními pravidly prosazují využívání akreditace na podporu posuzování technické způsobilosti subjektů posuzování shody a jejich činností a c) podpoří účast a pokud možno členství Kyrgyzské republiky a jejích příslušných vnitrostátních orgánů v evropských a mezinárodních organizacích, jejichž činnost souvisí s normami, posuzováním shody, akreditací, metrologií a souvisejícími funkcemi. ČLÁNEK 58 Transparentnost 1. Po předání navrhovaného technického předpisu nebo postupu posuzování shody ústřednímu rejstříku oznámení WTO poskytne smluvní strana druhé smluvní straně lhůtu nejméně 60 dnů na předložení písemných připomínek, s výjimkou případů, kdy nastanou nebo hrozí nastat naléhavé problémy týkající se bezpečnosti, zdraví, ochrany životního prostředí nebo národní bezpečnosti. Smluvní strana posoudí odůvodněnou žádost o prodloužení lhůty pro podání připomínek. 2. Pokud smluvní strana obdrží od druhé smluvní strany písemné připomínky ke svému návrhu technického předpisu nebo postupu posuzování shody:

a) projedná na žádost druhé smluvní strany písemné připomínky za účasti svého příslušného regulačního orgánu v době, kdy je lze vzít v úvahu, a

b) písemně odpoví na připomínky nejpozději ke dni zveřejnění technického předpisu nebo postupu posuzování shody. 3. Každá smluvní strana zveřejní na internetových stránkách své odpovědi na připomínky, které obdrží po oznámení uvedeném v odstavci 1, nejpozději v den zveřejnění přijatého technického předpisu nebo postupu posuzování shody. 4. Každá smluvní strana na žádost druhé smluvní strany poskytne informace týkající se cílů, právního základu a odůvodnění technického předpisu nebo postupu posuzování shody, který smluvní strana přijala nebo navrhuje přijmout. 5. Každá smluvní strana zajistí, aby technické předpisy a postupy posuzování shody, které přijala, byly zveřejněny na internetových stránkách, jež jsou přístupné zdarma. 6. Každá smluvní strana poskytne informace o přijetí a vstupu technického předpisu nebo postupu posuzování shody v platnost a o přijatém konečném znění prostřednictvím dodatku k původnímu oznámení WTO. 7. Poskytne se přiměřená doba mezi zveřejněním technických předpisů a jejich vstupem v platnost, aby měly hospodářské subjekty druhé smluvní strany čas na přizpůsobení. „Přiměřenou dobou“ se rozumí nejméně šest měsíců, s výjimkou případů, kdy by se jednalo o neúčinný prostředek k dosažení sledovaných legitimních cílů.

8. Smluvní strana kladně posoudí odůvodněnou žádost druhé smluvní strany, kterou obdrží před uplynutím lhůty pro podání připomínek po předání návrhu technického předpisu WTO podle odstavce 1, o prodloužení doby mezi přijetím technického předpisu a dnem jeho vstupu v platnost, s výjimkou případů, kdy by odklad nebyl účinný s ohledem na plnění sledovaných oprávněných cílů. ČLÁNEK 59

Značení a označování 1. Smluvní strany souhlasí s tím, že technický předpis může zahrnovat požadavky na značení či označování nebo se jich výhradně týkat. V takových případech smluvní strany uplatňují zásady uvedené v článku 2.2 Dohody o technických překážkách obchodu. 2. Pokud smluvní strana požaduje povinné značení nebo označování výrobků: a) vyžaduje pouze informace, jež jsou podstatné pro spotřebitele či uživatele výrobku nebo jež uvádějí, že je výrobek v souladu s povinnými technickými požadavky; b) nesmí vyžadovat předchozí schválení, registraci nebo certifikaci značení nebo označování výrobků ani vyplacení poplatků coby podmínku pro uvedení výrobků, které jinak splňují její stanovené požadavky, na svůj trh, není-li to nezbytné s ohledem na riziko výrobků pro zdraví nebo život lidí, zvířat či rostlin, životní prostředí či národní bezpečnost;

c) požaduje-li smluvní strana, aby hospodářské subjekty používaly jedinečné identifikační číslo, vydá takové číslo hospodářským subjektům druhé smluvní strany bez zbytečného prodlení a bez diskriminace; d) pokud prvky uvedené níže nejsou klamavé, rozporuplné či zavádějící ve vztahu k informacím, které jsou požadovány ve smluvní straně dovážející zboží, povolí tato smluvní strana: i) informace též v jiných jazycích kromě jazyka požadovaného ve smluvní straně dovážející zboží; ii) mezinárodně uznávané nomenklatury, piktogramy, symboly či grafická znázornění a iii) kromě informací požadovaných ve smluvní straně dovozu zboží též další informace;

e) akceptuje, že označování, včetně doplňkového označení nebo oprav označení, probíhá v celních skladech nebo na jiných určených místech jako alternativa k označování v zemi původu, a f) tam, kde je to vhodné, zváží přijetí dočasných nebo snímatelných etiket nebo značení či označování v doprovodné dokumentaci namísto etiket nebo značení, které se připevňují přímo na výrobek.

ČLÁNEK 60 Konzultace 1. Smluvní strana může požádat druhou smluvní stranu o konzultace ohledně jakékoli záležitosti spadající do působnosti této kapitoly doručením písemné žádosti koordinátorovi pro kapitolu o technických překážkách obchodu druhé smluvní strany. Smluvní strany učiní vše pro to, aby záležitost vyřešily vzájemně uspokojivým způsobem, a mohou za tímto účelem svolat Výbor pro spolupráci. 2. Pro upřesnění je třeba uvést, že tímto článkem nejsou dotčena práva a povinnosti smluvních stran podle kapitoly 14. ČLÁNEK 61 Koordinátor pro kapitolu o technických překážkách obchodu 1. Každá smluvní strana jmenuje koordinátora pro kapitolu o technických překážkách obchodu a v případě změn informuje druhou smluvní stranu. Koordinátoři pro kapitolu o technických překážkách obchodu pracují společně v zájmu snadnějšího provádění této kapitoly a spolupráce mezi smluvními stranami ve všech záležitostech náležejících do Dohody o technických překážkách obchodu.



2. Mezi funkce každého koordinátora pro kapitolu o technických překážkách obchodu patří: a) sledování provádění a správy této kapitoly, včetně všech otázek v souvislosti s vypracováním, přijetím, použitím nebo prosazováním norem, technických předpisů či postupů posuzování shody; b) komunikace s koordinátorem pro kapitolu o technických překážkách obchodu druhé smluvní strany o iniciativách smluvních stran za účelem posílení spolupráce při vypracovávání a zlepšování norem, technických předpisů a postupů posuzování shody a výměna informací o vývoji na nevládních, regionálních a mnohostranných fórech týkajících se norem, technických předpisů a postupů posuzování shody. 3. Koordinátoři pro kapitolu o technických překážkách obchodu spolu komunikují jakýmkoli dohodnutým způsobem, který je vhodný pro výkon jejich funkcí.

KAPITOLA 5 SANITÁRNÍ A FYTOSANITÁRNÍ ZÁLEŽITOSTI ČLÁNEK 62 Cíl Cílem této kapitoly je stanovit zásady vztahující se na sanitární a fytosanitární opatření v obchodu mezi smluvními stranami, jakož i spolupracovat v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, ochrany rostlin a antimikrobiální rezistence. Zásady stanovené v této kapitole uplatňují smluvní strany způsobem, který usnadňuje obchod a zabraňuje vytváření neodůvodněných překážek obchodu mezi nimi a zároveň zachovává úroveň ochrany života nebo zdraví lidí, zvířat nebo rostlin každé ze smluvních stran.

ČLÁNEK 63 Mnohostranné závazky Smluvní strany opětovně potvrzují svá práva a povinnosti podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření.

ČLÁNEK 64 Zásady 1. Smluvní strany zajistí, aby sanitární a fytosanitární opatření byla vypracována a uplatňována na základě zásad proporcionality, transparentnosti, nediskriminace a vědeckého odůvodnění a s přihlédnutím k mezinárodním normám (Mezinárodní úmluva o ochraně rostlin, podepsaná v Římě dne 6. prosince 1951 (dále jen „IPPC“), Světová organizace pro zdraví zvířat (dále jen „OIE“) a Komise pro Codex Alimentarius (dále jen „Codex Alimentarius“)). 2. Každá smluvní strana zajistí, aby její sanitární a fytosanitární opatření svévolně nebo neoprávněně nediskriminovala mezi jejím územím a územím druhé smluvní strany, pokud na nich panují stejné nebo podobné podmínky. Sanitární a fytosanitární opatření se neuplatňují způsobem, který by představoval skryté omezení obchodu mezi smluvními stranami. 3. Smluvní strany zajistí, aby sanitární a fytosanitární opatření, postupy nebo kontroly byly prováděny a aby příslušné orgány každé smluvní strany vyřizovaly žádosti o informace bez zbytečného prodlení a způsobem, který pro dovážené produkty není méně příznivý než pro obdobné domácí produkty.

ČLÁNEK 65

Dovozní požadavky 1. Dovozní požadavky dovážející smluvní strany jsou použitelné na celém území vyvážející smluvní strany s výhradou článku 64. 2. Dovozní požadavky stanovené v osvědčeních, které mohou být vyžadovány pro obchod s potravinářským a zemědělským zbožím mezi smluvními stranami, vycházejí ze zásad IPPC, OIE a Codex Alimentarius a jejich příslušných norem, pokud nejsou dovozní požadavky podloženy vědeckým posouzením rizik provedeným v souladu s platnými mezinárodními pravidly stanovenými v Dohodě o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření. 3. Požadavky stanovené v dovozních povoleních vydaných Kyrgyzskou republikou nesmí obsahovat hygienické a veterinární podmínky, které by byly přísnější než podmínky stanovené v osvědčeních uvedených v odstavci 2. Každá smluvní strana by měla uplatňovat harmonizovaná dovozní osvědčení, která jsou spravována na centrální úrovni a která jsou použitelná na celém území vyvážející smluvní strany.

ČLÁNEK 66 Opatření týkající se zdraví zvířat a rostlin V souladu s Dohodou o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření a příslušnými normami, pokyny nebo doporučeními IPPC, OIE a Codex Alimentarius: a) smluvní strany uznávají koncepci oblastí prostých výskytu škůdců nebo nemocí a oblastí s nízkým výskytem škůdců nebo nemocí; b) dovážející smluvní strana založí svá sanitární opatření vztahující se na vyvážející smluvní stranu, jejíž území je postiženo škodlivým organismem nebo nemocí, na rozhodnutí o vymezení zón přijatém vyvážející smluvní stranou za předpokladu, že bude dosaženo odpovídající úrovně ochrany dovážející smluvní strany;

c) při určování oblastí prostých škodlivých organismů nebo nemocí a oblastí s nízkým výskytem škodlivých organismů nebo nemocí zváží smluvní strany takové faktory, jako je zeměpisné vymezení, ekosystémy, epidemiologický dohled a efektivnost sanitárních nebo fytosanitárních kontrol v těchto oblastech.

ČLÁNEK 67 Kontroly a audity Kontroly a audity prováděné dovážející smluvní stranou na území vyvážející smluvní strany za účelem posouzení a uznání jejích inspekčních a certifikačních systémů se provádějí podle příslušných norem, pokynů a doporučení IPPC, OIE a Codex Alimentarius. Náklady kontrol a auditů nese smluvní strana, která je provádí. ČLÁNEK 68 Výměna informací a spolupráce 1. Smluvní strany projednávají a vyměňují si informace o stávajících sanitárních a fytosanitárních opatřeních a opatřeních týkajících se dobrých životních podmínek zvířat a o jejich vývoji a provádění. V rámci těchto jednání a výměny informací podle potřeby přihlížejí k Dohodě o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření a normám, pokynům nebo doporučením IPPC, OIE a Codex Alimentarius. 2. Smluvní strany se dohodly, že budou spolupracovat v záležitostech týkajících se bezpečnosti potravin, zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin, ochrany rostlin a antimikrobiální rezistence prostřednictvím výměny informací, odborných znalostí a zkušeností s cílem budovat kapacity v těchto oblastech. Tato spolupráce může zahrnovat technickou pomoc.

3. Na žádost kterékoli ze smluvních stran zahájí smluvní strany včasný dialog o sanitárních a fytosanitárních otázkách s cílem posoudit záležitosti týkající se sanitárních a fytosanitárních opatření a dalších naléhavých otázek, na něž se vztahuje tato kapitola. Výbor pro spolupráci může stanovit pravidla pro vedení takových dialogů.

4. Smluvní strany určí a pravidelně aktualizují kontaktní místa pro komunikaci o záležitostech spadajících do oblasti působnosti této kapitoly. ČLÁNEK 69 Transparentnost Každá smluvní strana: a) usiluje o transparentnost, pokud jde o sanitární a fytosanitární opatření použitelná na obchod, a zejména sanitární a fytosanitární požadavky uplatňované na dovoz druhé smluvní strany; b) na žádost druhé smluvní strany sdělí do dvou měsíců ode dne žádosti požadavky platné pro dovoz specifických produktů, včetně toho, zda je zapotřebí posouzení rizik, a c) bez zbytečného odkladu oznámí kontaktnímu místu druhé smluvní strany poštou, faxem nebo e-mailem veškerá závažná nebo významná rizika pro zdraví zvířat nebo rostlin, včetně potravinových mimořádných událostí souvisejících se zbožím obchodovaným mezi smluvními stranami.

KAPITOLA 6 OBCHOD SE SLUŽBAMI A INVESTICE

ČLÁNEK 70 Cíl, rozsah a oblast působnosti 1. Smluvní strany potvrzují své závazky podle Dohody o WTO a stanoví tímto nezbytná ujednání pro zlepšování vzájemných podmínek obchodu se službami a pro investice. 2. Žádné ustanovení této kapitoly nelze vykládat tak, že ukládá jakékoli povinnosti, pokud jde o veřejné zakázky, na něž se vztahuje kapitola 9. 3. Tato kapitola se nevztahuje na subvence poskytované kteroukoli ze smluvních stran. 4. Smluvní strany opětovně potvrzují právo na regulaci na svém území za účelem dosažení legitimních cílů politiky, jako je ochrana veřejného zdraví, sociální služby, veřejné vzdělávání, bezpečnost, životní prostředí, včetně změny klimatu, veřejná mravnost, sociální ochrana nebo ochrana spotřebitele, právo na soukromí a ochrana údajů a podpora a ochrana kulturní rozmanitosti.

5. Tato kapitola se nevztahuje na opatření týkající se fyzických osob, jež usilují o přístup na pracovní trh smluvních stran, ani na opatření týkající se občanství, bydliště nebo zaměstnání na trvalém základě. 6. Tato kapitola nebrání smluvní straně, aby uplatňovala opatření pro regulaci vstupu fyzických osob na území této smluvní strany nebo jejich dočasného pobytu na jejím území, včetně opatření potřebných pro ochranu integrity fyzických osob a zajištění jejich spořádaného pohybu přes její hranice, za předpokladu, že tato opatření nejsou uplatňována způsobem, který by rušil nebo omezoval výhody, jež druhá smluvní strana nabývá na základě této kapitoly. Pouhé požadování víz pro fyzické osoby z určité země, a nikoli pro fyzické osoby z jiných zemí se nepovažuje za úkon, jenž ruší nebo omezuje výhody vyplývající z této kapitoly. 7. Pro účely této kapitoly se nebere v úvahu zacházení poskytnuté smluvní stranou: a) na základě dohody, která podstatně liberalizuje obchod se službami (včetně usazování v oblasti služeb) splňující kritéria článků V a Va GATS, nebo dohody, která podstatně liberalizuje usazování v jiných hospodářských činnostech splňujících stejná kritéria, pokud jde o tyto činnosti;

b) plynoucí z opatření stanovujících uznání, včetně norem nebo kritérií pro povolování, udělování licencí nebo certifikaci fyzické osoby nebo podniku k výkonu hospodářské činnosti, nebo obezřetnostních opatření.

8. Tato kapitola se nepoužije na audiovizuální služby. ČLÁNEK 71 Definice Pro účely této kapitoly se rozumí: a) „činností prováděnou při výkonu veřejné moci“ činnost, která se neprovádí (včetně služeb, které se neposkytují) ani na komerčním základě, ani v soutěži s jedním či více hospodářskými subjekty; b) „pobočkou“ provozovna usazená ve smluvní straně, která nemá právní subjektivitu, budí dojem trvalosti, například jako rozšíření mateřského subjektu usazeného v druhé smluvní straně, má své vedení a je materiálně vybavena pro sjednávání obchodů se třetími stranami, takže tyto strany, ačkoli vědí, že v případě potřeby existuje právní vazba s mateřským subjektem, jehož správní ústředí se nachází na území druhé smluvní strany, nemusí jednat přímo s tímto mateřským subjektem, ale mohou uzavírat obchodní transakce v provozovně, která je rozšířením mateřského subjektu;

c) „přeshraničním poskytováním služeb“ poskytování služby: i) z území jedné smluvní strany na území druhé smluvní strany nebo

ii) na území jedné smluvní strany spotřebiteli služby z druhé smluvní strany; d) „hospodářskou činností“ jakákoli služba nebo činnost průmyslové, obchodní nebo odborné povahy a řemesla s výjimkou služeb poskytovaných při výkonu veřejné moci nebo činností prováděných při výkonu veřejné moci; e) „podnikem“ právnická osoba, pobočka nebo zastoupení zřízené prostřednictvím usazení; f) „usazením“ zřízení nebo nabytí právnické osoby, včetně vložení kapitálové účasti, nebo vytvoření pobočky nebo zastoupení v Evropské unii nebo v Kyrgyzské republice s cílem vytvořit nebo udržovat dlouhodobé hospodářské vztahy;

g) „osobou převedenou v rámci společnosti“ fyzická osoba zaměstnávaná právnickou osobou smluvní strany nebo působící v ní jako partner, a to nejméně po dobu jednoho roku bezprostředně předcházejícího datu podání její žádosti o vstup a dočasný pobyt na území druhé smluvní strany, a dočasně převedená do podniku na území druhé smluvní strany, jenž je součástí téže skupiny uvedené právnické osoby, včetně jejího zastoupení, dceřiné společnosti, pobočky nebo hlavní společnosti, pokud: i) dotyčná fyzická osoba náleží k jedné z těchto kategorií: A) manažeři nebo vedoucí pracovníci: osoby, které zastávají vedoucí postavení a které zejména řídí podnik a podléhají obecnému dohledu nebo vedení zejména ze strany správní rady nebo akcionářů podniku nebo jim rovnocenných osob a které přinejmenším: 1) řídí podnik nebo jeho část; 2) dohlíží na práci ostatních kontrolních, odborných nebo řídících zaměstnanců a 3) mají osobně pravomoc přijímat a propouštět zaměstnance nebo doporučovat přijetí, propuštění či jiná opatření ve vztahu k zaměstnancům;



B) odborníci: osoby, jejichž odborné znalosti mají zásadní význam pro výrobu, výzkumné vybavení, technologie, procesy, postupy nebo řízení podniku, nebo C) zaměstnaní stážisté: osoby s vysokoškolským diplomem, které jsou dočasně převedeny za účelem profesního rozvoje nebo za účelem odborné přípravy v oblasti obchodních technik nebo metod; ii) v případě Evropské unie se při hodnocení znalostí uvedených v bodě i) podbodě B) přihlíží nejenom ke znalostem specifickým pro daný podnik, ale také k tomu, zda má daná fyzická osoba vysokou kvalifikaci pro práci nebo obchodní činnost, která vyžaduje specifické technické znalosti, včetně příslušnosti k akreditované profesi, h) „investorem smluvní strany“ jakákoli fyzická či právnická osoba smluvní strany, která se snaží provádět či provádí hospodářskou činnost prostřednictvím usazení na území druhé smluvní strany; i) „právnickou osobou“ každý právní subjekt řádně založený nebo jinak organizovaný podle platného práva za účelem zisku nebo z jiného důvodu, v soukromém nebo veřejném vlastnictví, včetně jakékoli korporace, trustu, partnerství, společného podniku, podniku jednotlivce nebo sdružení;

j) „právnickou osobou smluvní strany“ právnická osoba založená v souladu s právem Evropské unie nebo jejích členských států nebo právem Kyrgyzské republiky se sídlem, ústřední správou nebo hlavní provozovnou na území Evropské unie nebo na území Kyrgyzské republiky; má-li právnická osoba založená v souladu s právem Evropské unie nebo jejích členských států nebo právem Kyrgyzské republiky pouze své sídlo nebo ústřední správu na území Evropské unie nebo na území Kyrgyzské republiky, nepovažuje se za právnickou osobu smluvní strany, pokud nevykonává podstatnou podnikatelskou činnost na území Evropské unie nebo na území Kyrgyzské republiky; ustanovení této kapitoly se rovněž vztahují na přepravní společnosti usazené mimo Evropskou unii nebo Kyrgyzskou republiku a kontrolované státními příslušníky členského státu Evropské unie nebo Kyrgyzské republiky, jsou-li jejich plavidla v souladu s příslušnými právními předpisy registrována v členském státě Evropské unie nebo v Kyrgyzské republice a plují-li pod vlajkou členského státu Evropské unie nebo Kyrgyzské republiky; k) „fyzickou osobou Evropské unie“ a „fyzickou osobou Kyrgyzské republiky“ státní příslušník jednoho z členských států Evropské unie a státní příslušník Kyrgyzské republiky v souladu s vnitrostátními právními předpisy tohoto členského státu Evropské unie nebo Kyrgyzské republiky;

l) „provozováním“ vedení, řízení, udržování, užívání, požívání a prodej nebo jiná forma zcizení podniku; m) „službami“ jakékoli služby v jakémkoli odvětví kromě služeb poskytovaných při výkonu veřejné moci; n) „poskytovatelem služby“ fyzická nebo právnická osoba, která usiluje o poskytování služby nebo službu poskytuje;

o) „dceřinou společností právnické osoby smluvní strany“ právnická osoba, která je kontrolována jinou právnickou osobou dotčené smluvní strany; p) „poskytováním služby“ výroba, distribuce, marketing, prodej nebo poskytnutí služby. ČLÁNEK 72 Zacházení podle nejvyšších výhod a národní zacházení 1. Pokud jde o usazování a provoz podniku za účelem výkonu hospodářských činností na jejím území, poskytne Evropská unie investorům z Kyrgyzské republiky a jejich podnikům zacházení, které není méně příznivé než zacházení poskytované investorům kterékoli třetí země a jejich podnikům.

2. Pokud jde o usazování a provoz podniku za účelem výkonu hospodářských činností na jejím území, poskytne Kyrgyzská republika investorům z Evropské unie a jejich podnikům zacházení neméně příznivé, než jaké poskytuje svým vlastním investorům a jejich podnikům nebo investorům kterékoli třetí země a jejich podnikům, podle toho, co je výhodnější. 3. Pro upřesnění je třeba uvést, že zacházení uvedené v odstavcích 1 a 2 nezahrnuje postupy pro řešení sporů mezi investorem a státem, které jsou upraveny jinými mezinárodními dohodami. Hmotněprávní ustanovení v jiných mezinárodních dohodách, které smluvní strana uzavřela se třetí stranou, samy o sobě nepředstavují zacházení podle tohoto článku. Opatření smluvní strany podle uvedených ustanovení mohou zacházení uvedené v odstavcích 1 a 2 představovat, a tudíž vést k porušení tohoto článku. 4. Odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku se nevztahují na leteckou, vnitrozemskou vodní a námořní dopravu. ČLÁNEK 73

Horizontální omezení služeb 1. Bez ohledu na jakékoli jiné ustanovení této kapitoly by smluvní strana neměla mít povinnost poskytovat ve vztahu k odvětvím nebo opatřením, na něž se vztahuje GATS, zacházení, které je příznivější než zacházení, které je tato smluvní strana povinna poskytnout podle GATS, a to pro každé odvětví a pododvětví služeb a způsob poskytování.

2. Pro upřesnění je třeba uvést, že pokud jde o služby, listiny specifických závazků smluvních stran GATS, včetně výhrad a v případě Evropské unie přílohy GATS o výjimkách podle článku II (seznam výjimek podle doložky nejvyšších výhod), se začlení do této dohody, stanou se její součástí a použijí se. ČLÁNEK 74 Výjimka pro obezřetnostní opatření 1. Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat tak, že by smluvní straně bránilo přijmout nebo zachovat opatření z důvodů obezřetnosti, jako je ochrana investorů, vkladatelů, pojistníků nebo osob, vůči nimž má poskytovatel finančních služeb fiduciární povinnost, nebo zajištění integrity a stability finančního systému. Pokud tato opatření nejsou v souladu s touto dohodou, nesmějí být použita jako prostředek k nedodržení závazků či povinností smluvní strany podle této dohody. 2. Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat jako povinnost kterékoli ze smluvních stran zveřejnit informace o obchodech a účetnictví jednotlivých zákazníků nebo jakékoli důvěrné nebo vlastnické informace v držení veřejných subjektů.

ČLÁNEK 75 Odepření výhod

Smluvní strana může odepřít výhody vyplývající z této kapitoly právnické osobě druhé smluvní strany nebo podniku usazenému touto právnickou osobou na jejím území, pokud odepírající smluvní strana přijme nebo zachová opatření týkající se zachování mezinárodního míru a bezpečnosti, včetně ochrany lidských práv, která: a) zakazují transakce s touto právnickou osobou nebo jejím podnikem nebo b) by byla porušena nebo obcházena, pokud by výhody podle této kapitoly byly této právnické osobě nebo jejímu podniku poskytnuty, včetně případů, kdy opatření zakazují transakce s fyzickou osobou, která tuto právnickou osobu nebo její podnik vlastní nebo ovládá. ČLÁNEK 76 Osoby převedené v rámci společnosti 1. Každá smluvní strana umožní investorům druhé smluvní strany v jejich podniku zaměstnat fyzické osoby této druhé smluvní strany za předpokladu, že tito zaměstnanci jsou osobami převedenými v rámci společnosti.

2. Vstup a dočasný pobyt fyzických osob uvedených v odstavci 1 se provádí na tato období: a) v případě manažerů nebo vedoucích pracovníků na dobu tří let; b) v případě specialistů na dobu tří let a c) v případě zaměstnaných stážistů na dobu jednoho roku.

3. Všechny požadavky podle právních předpisů smluvních stran, které se týkají vstupu, pobytu, práce a sociálního zabezpečení platí i nadále, včetně předpisů, které se týkají doby pobytu, minimálních mezd a kolektivního vyjednání mezd. 4. Tento článek se nepoužije v případech, kdy záměr nebo účinek dočasné přítomnosti osoby převedené v rámci společnosti narušuje nebo jinak ovlivňuje výsledek jakéhokoli pracovněprávního sporu nebo vyjednávání.

ČLÁNEK 77 Postupná liberalizace investic Smluvní strany uznávají, že je důležité investorům vzájemně poskytovat národní zacházení při usazování a činnosti podniků na svém území a zváží možnost pokročit směrem k tomuto cíli na vzájemně uspokojivém základě a na základě doporučení Rady pro spolupráci. ČLÁNEK 78 Ustanovení o pozastavení 1. Každá smluvní strana vynaloží veškeré úsilí, aby se vyhnula přijetí jakýchkoli opatření nebo kroků, které zpřísňují podmínky pro usazování a činnost podniků na jejím území investorům druhé smluvní strany ve srovnání se situací existující ke dni předcházejícímu dni podpisu této dohody. 2. V duchu partnerství a spolupráce a s ohledem na kapitolu 13 informuje Kyrgyzská republika Evropskou unii o svém záměru přijmout nové právní předpisy, které mohou zpřísnit podmínky pro usazování nebo činnost podniků investorů Evropské unie v Kyrgyzské republice ve srovnání se situací existující ke dni předcházejícímu dni podpisu této dohody.



3. Evropská unie může požádat Kyrgyzskou republiku o sdělení návrhů nových právních předpisů uvedených v odstavci 2 a o zahájení konzultací o těchto návrzích. 4. Pokud by nové právní předpisy zavedené v Kyrgyzské republice vedly ke zpřísnění podmínek pro činnost podniků investorů z Evropské unie ve srovnání se situací existující ke dni podpisu této dohody, nepoužijí se tyto právní předpisy po dobu tří let od jejich vstupu v platnost na podniky již usazené v Kyrgyzské republice v době jejich vstupu v platnost. 5. Pro upřesnění je třeba uvést, že daňová opatření uplatňovaná Kyrgyzskou republikou nediskriminačním způsobem se nepovažují za přísnější ve smyslu odstavce 4. ČLÁNEK 79 Přeshraniční poskytování služeb 1. Smluvní strany se v souladu s ustanoveními této kapitoly zavazují, že přijmou opatření nezbytná k postupnému umožnění přeshraničního poskytování služeb mezi smluvními stranami, s přihlédnutím k rozvoji svých odvětví služeb. 2. Rada pro spolupráci činí doporučení ohledně provádění tohoto článku.

ČLÁNEK 80 Spolupráce pro tržně orientované odvětví služeb v Kyrgyzské republice

Smluvní strany spolupracují s cílem rozvíjet tržně orientované odvětví služeb v Kyrgyzské republice. ČLÁNEK 81 Námořní doprava 1. Smluvní strany uplatní zásadu neomezeného přístupu na mezinárodní námořní trh a k mezinárodnímu námořnímu obchodu na komerčním a nediskriminačním základě. 2. Při uplatňování zásady uvedené v odstavci 1 smluvní strany: a) nezačlení do budoucích dvoustranných dohod o službách v námořní dopravě s třetími zeměmi ustanovení o sdílení nákladu, včetně volně loženého suchého sypkého a kapalného nákladu a pravidelné námořní dopravy, a v případě, že takováto ustanovení existují v předchozích dohodách, v přiměřené časové lhůtě ukončí jejich platnost, a

b) při vstupu této dohody v platnost zruší všechna jednostranná opatření, správní, technické a ostatní překážky, které by mohly mít omezující nebo diskriminační účinky na svobodné poskytování služeb v mezinárodní námořní dopravě, a upustí od jejich zavádění. ČLÁNEK 82 Ostatní dopravní služby

S cílem zajistit mezi smluvními stranami koordinovaný rozvoj dopravy, přizpůsobené jejich obchodním potřebám, se mohou zvláštní dohody sjednané mezi smluvní stranami po vstupu této dohody v platnost zabývat podmínkami vzájemného přístupu na trh a poskytováním služeb v dopravě po silnici, železnici a vnitrozemských vodních cestách a případně v letecké dopravě.

KAPITOLA 7 POHYB KAPITÁLU, PLATBY A PŘEVODY A DOČASNÁ OCHRANNÁ OPATŘENÍ ČLÁNEK 83 Běžný účet Aniž jsou dotčena jiná ustanovení této dohody, smluvní strany povolí jakékoli platby týkající se transakcí na běžném účtu platební bilance mezi smluvními stranami ve volně směnitelné měně a v souladu s příslušnými články Dohody o Mezinárodním měnovém fondu přijaté na měnové a finanční konferenci Organizace spojených národů dne 22. července 1944. ČLÁNEK 84 Pohyb kapitálu

1. Pokud jde o transakce na kapitálovém a finančním účtu platební bilance, zajistí každá smluvní strana ode dne vstupu této dohody v platnost volný pohyb kapitálu souvisejícího s přímými investicemi provedenými v souladu s právními předpisy platnými na jejím území a kapitolou 6, jakož i likvidaci nebo repatriaci takto investovaného kapitálu a veškerého zisku, který z něj pochází.

2. Aniž jsou dotčena jiná ustanovení této dohody, smluvní strany nezavedou žádná nová omezení v souvislosti s pohybem kapitálu a běžnými platbami mezi rezidenty členských států Evropské unie a Kyrgyzské republiky, ani nezpřísní stávající úpravu. 3. Smluvní strany vedou vzájemné konzultace s cílem usnadnit pohyb kapitálu mezi nimi, a podpořit tak obchod a investice. ČLÁNEK 85 Uplatňování právních předpisů týkajících se pohybu kapitálu, plateb či převodů 1. Články 82 a 83 nebrání smluvní straně v uplatňování jejích právních předpisů týkajících se: a) úpadku, platební neschopnosti nebo ochrany práv věřitelů; b) vydávání finančních nástrojů a obchodování nebo podnikání s nimi; c) účetního výkaznictví nebo vedení záznamů o pohybu kapitálu, platbách nebo převodech, je-li to nezbytné pro pomoc donucovacím orgánům nebo finančním regulačním orgánům; d) trestných činů nebo klamavých či podvodných praktik;



e) zajištění souladu s příkazy nebo rozsudky ve správním soudním řízení nebo f) systému sociálního zabezpečení, veřejného důchodového systému nebo systému povinného spoření. 2. Právní předpisy, na něž se odkazuje v odstavci 1, se nesmí uplatňovat svévolným či diskriminujícím způsobem ani jinak představovat zastřené omezování pohybu kapitálu, plateb nebo převodů. ČLÁNEK 86 Dočasná ochranná opatření 1. Za výjimečných okolností, kdy nastanou nebo hrozí vážné obtíže při provádění měnové a kurzové politiky v případě Kyrgyzské republiky nebo členského státu Evropské unie, jehož měnou není euro, nebo při fungování hospodářské a měnové unie v případě Evropské unie může dotčená smluvní strana přijmout nebo zachovat ochranná opatření, pokud jde o pohyb kapitálu, platby nebo převody, a to na dobu nepřesahující šest měsíců. 2. Opatření uvedená v odstavci 1 se omezí na nezbytně nutnou míru.

ČLÁNEK 87 Omezení v případě potíží s platební bilancí a vnějším financováním

1. Má-li smluvní strana vážné potíže s platební bilancí nebo vnější finanční potíže nebo jí takové potíže hrozí, může přijmout nebo zanechat omezující opatření dotýkající se pohybu kapitálu, plateb nebo převodů. 2. Opatření uvedená v odstavci 1: a) musí být v souladu s použitelnými články Dohody o Mezinárodním měnovém fondu; b) nepřekročí rámec toho, co je nezbytné pro řešení vážných potíží s platební bilancí nebo vnější finanční situací nebo hrozby takových obtíží; c) musí být dočasná a postupně odstraňována podle toho, jak se budou zlepšovat okolnosti uvedené v odstavci 1; d) nesmí působit zbytečnou újmu obchodním, hospodářským a finančním zájmům druhé smluvní strany;

e) nesmí být k druhé smluvní straně méně příznivá než ke třetí straně v obdobných situacích; 3. V případě obchodu se zbožím může každá smluvní strana přijmout omezující opatření v zájmu udržení vnější finanční pozice nebo platební bilance. Taková opatření musí být v souladu s GATT a Ujednáním o ustanoveních o platební bilanci Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994. 4. V případě obchodu se službami může každá smluvní strana přijmout omezující opatření v zájmu udržení vnější finanční pozice nebo platební bilance. Taková opatření musí být v souladu s článkem XII GATS. 5. Smluvní strana, která zachová nebo přijme opatření uvedená v odstavcích 1 a 2, o nich neprodleně uvědomí druhou smluvní stranu.

6. Jsou-li přijata nebo zachována omezení podle tohoto článku, zahájí výbor pro spolupráci okamžitě konzultace, pokud se již nekonají na jiných fórech. V rámci konzultací se posuzují potíže s platební bilancí nebo vnější finanční potíže, které vedly k přijetí příslušných opatření, přičemž se mimo jiné přihlíží k těmto faktorům: a) charakter a rozsah potíží s platební bilancí nebo s vnější finanční situací; b) vnější hospodářské a obchodní prostředí a

c) alternativní nápravná opatření, která by bylo možné využít. 7. V rámci konzultací podle odstavce 6 se posuzuje soulad omezujících opatření s odstavci 1 a 2. Musí být přijata všechna dostupná relevantní zjištění statistické či faktické povahy předložená Mezinárodním měnovým fondem a v závěrech se zohlední hodnocení platební bilance a vnější finanční situace dotčené smluvní strany provedené Mezinárodním měnovým fondem.

KAPITOLA 8 Práva duševního vlastnictví ODDÍL A OBECNÁ USTANOVENÍ

ČLÁNEK 88 Cíle Cílem této kapitoly je: a) usnadnit výrobu a uvádění na trh inovativních a kreativních produktů a služeb mezi smluvními stranami, přispívat k udržitelnějšímu a inkluzivnějšímu hospodářství smluvních stran; b) usnadňovat a řídit obchod mezi smluvními stranami a snižovat narušení a překážky tohoto obchodu a c) dosáhnout přiměřené a účinné úrovně ochrany a prosazování práv duševního vlastnictví.

ČLÁNEK 89 Povaha a rozsah povinností 1. Smluvní strany provádí mezinárodní smlouvy týkající se práv duševního vlastnictví, jejichž smluvními stranami jsou, včetně Dohody TRIPS. Tato kapitola doplňuje a dále upřesňuje práva a povinnosti smluvních stran podle Dohody TRIPS a dalších mezinárodních smluv v oblasti duševního vlastnictví, jejichž jsou smluvními stranami.

2. Pro účely této kapitoly se „právy duševního vlastnictví“ rozumí všechny kategorie duševního vlastnictví, na které se vztahují články 92 až 136 této dohody a oddíly 1 až 7 části II Dohody TRIPS. 3. Ochrana duševního vlastnictví zahrnuje ochranu proti nekalé soutěži, jak je uvedena v článku 10 bis Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví uzavřené 20. března 1883, ve znění ze dne 28. září 1979 (dále jen „Pařížská úmluva“). 4. Tato kapitola nebrání žádné smluvní straně uplatňovat své právní předpisy zavádějící vyšší normy pro ochranu a prosazování práv duševního vlastnictví za předpokladu, že jsou slučitelné s touto kapitolou.

ČLÁNEK 90 Vyčerpání 1. Každá smluvní strana stanoví režim vnitrostátního nebo regionálního vyčerpání práv duševního vlastnictví v souladu se svými právními předpisy, pokud jde o autorské právo a práva s ním související a ochranné známky. 2. V oblasti autorského práva a práv s ním souvisejících se vyčerpání práv vztahuje pouze na veřejné rozšiřování originálu děl nebo jiných předmětů ochrany nebo jejich rozmnoženin prodejem či jiným způsobem. ČLÁNEK 91 Národní zacházení

1. Pokud jde o práva duševního vlastnictví, na která se vztahuje tato kapitola, poskytne každá smluvní strana státním příslušníkům druhé smluvní strany zacházení neméně příznivé, než jaké poskytuje svým vlastním státním příslušníkům, pokud jde o ochranu práv duševního vlastnictví, s výhradou výjimek již stanovených v: a) Pařížské úmluvě;

b) Bernské úmluvě o ochraně literárních a uměleckých děl uzavřené dne 9. září 1886 (dále jen „Bernská úmluva“); c) Mezinárodní úmluvě o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových organizací uzavřená v Římě dne 26. října 1961 (dále jen „Římská úmluva“) nebo d) Smlouvě o duševním vlastnictví v oboru integrovaných obvodů přijaté ve Washingtonu dne 26. května 1989. Pokud jde o výkonné umělce, výrobce zvukových záznamů a vysílací organizace, vztahuje se povinnost uvedená v prvním pododstavci pouze na práva poskytnutá podle této dohody. 2. Smluvní strana může využít výjimek již stanovených v mezinárodních nástrojích uvedených v odstavci 1 v souvislosti se svými soudními a správními postupy, včetně požadavku, aby státní příslušník druhé smluvní strany určil adresu pro doručování na jejím území nebo aby jmenoval zástupce na jejím území, pokud tyto výjimky: a) jsou nezbytné k zajištění souladu s právními předpisy smluvní strany, jež nejsou neslučitelné s ustanoveními tét