CS    CS CS 
CS    CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 27.5.2009 
SEK(2009) 716 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke 
 
SDĚLENÍ KOMISE 
 
Evropský finan ční dohled 
   
SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů  
 
  
{KOM(2009) 252 v kone čném znění} 
{SEK(2009) 715} 
CS 2   CS 1. ÚVOD 
Ve sdělení Urychlit oživení evropské ekonomiky ze dne 4. b řezna 2009 se Evropská komise 
zavázala p ředložit návrhy reformy rámce EU pro finan ční dohled. Zásah Komi se v této oblasti 
vychází ze zprávy de Larosièrovy skupiny o finan čním dohledu v EU, jež doporu čila nový 
evropský rámec finan čního dohledu pro dohled nad jednotlivými finan čními institucemi 
(mikroobez řetnostní dohled) a pro dohled nad stabilitou finan čního systému 
(makroobez řetnostní dohled).  
Konzultace 
Komise uskute čnila v období od 10. b řezna do 10. dubna 2009 písemnou ve řejnou konzultaci 
o de Larosièrov ě zprávě. Obdržela 116 odpov ědí, přičemž velká v ětšina z nich obecn ě 
podporovala návrhy ze zprávy t ýkající se dohledu.  
Řídící skupina pro posuzování dopad ů, která je složena ze zástupc ů různých GŘ, se sešla 
dvakrát za ú čelem řízení procesu vypracování tohoto posouzení dopad ů. 
2. VYMEZENÍ PROBLÉMU  
Obecné problémy 
Finanční trhy EU jsou v nar ůstající mí ře integrované a jsou ovládány celoevropskými 
skupinami, jejichž odd ělení pro zvládání rizik jsou centr alizována na úrovni jejich úst ředí. 
Zejména v p řípadě EU-12 na bankovních trzích dominují zahrani ční finanční skupiny.  
Nedávné události ukázaly, že je velic e obtížné dosáhnout jednotného finan čního trhu a 
stability ve finan čním systému, a zárove ň zachovat dohled na úrovni členských stát ů. Krize 
vynesla na sv ětlo slabiny stávajících us tanovení EU, jež kladou p řílišný důraz na předcházení 
krizím a na zvládání krizí týkajících se jednotlivých podnik ů a nedostate čný důraz na rizika 
dotýkající se stability finan čního systému jako celku.  
Stávající organizace finan čního dohledu v EU se tudíž vyzna čuje obecným problémem  
nesouladu mezi úrovní evropské integrace finan čních trhů EU a národní organizací 
povinností v oblasti dohledu . 
Tento problém umoc ňují další  obecné problémy , jež finan ční krize odhalila:  
• zvýšené riziko p řeshraničního přenesení problému vzhledem k propojenosti finan čních 
trhů EU se zvýšenou integrací, a to  jak po celé EU, tak v rámci sv ětových finan čních trhů; 
• narušená d ůvěra spotřebitelů, zaměstnanců, důchodců, malých podnik ů a drobných 
investorů, jež přispívá k hospodá řské recesi; 
• snížená globální konkurenceschopnost evropského finan čního odv ětví v porovnání se 
situací, jež by nastala p ři lepších postupech dohledu; 
• rizika nekoordinovaných politik soust ředěných na úvahy na úrovni  národní, s negativním 
dopadem na jednotný trh. 
CS 3   CS Dotčené strany 
Vzhledem k rozsáhlému dopadu na finan ční odvětví a na celé hospodá řství je finan ční 
nestabilitou dot čena velmi široká škála zú častněných stran, tj.: 
• finanční instituce v četně jejich podílník ů a zaměstnanců; 
• uživatelé finan čních služeb v četně vkladatel ů, investor ů, důchodců a nefinan čních 
společností; dále pak 
• veřejné orgány v četně orgánů dohledu, centrálních bank a ministerstev financí. 
3. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
V oblasti mikroobez řetnostního dohledu už EU dosáhla hranice toho, čeho lze dosáhnout se 
stávajícími poradními výbory orgán ů EU pro dohled. Vnit řní trh pot řebuje mechanismus 
k zajištění toho, aby národní  orgány dohledu p řijímaly ohledn ě přeshraničních finan čních 
skupin nejlepší možná rozhodnutí. Integrovaný finan ční trh EU v četně společností působících 
přeshraničně nemůže řádně fungovat, jestliže dohled z ůstává rozt říštěn podle státních hranic. 
Proto je nezbytné p řenesení pravomocí na úrove ň Společenství.  
V oblasti makroobez řetnostního dohledu je jasné, že slab iny stávající struktury hrály roli 
v nedávných ot řesech ve finan čním odvětví. Podobn ě jako G20 a USA by i EU m ěla zřídit 
nový orgán p říslušný pro rozpoznává ní rizik pro finan ční stabilitu na evropské úrovni a 
případně vydávat varování p řed riziky a zajiš ťovat následné kroky. Pouze opat řeními 
Společenství by se mohlo poskytovat posouzení na úrovni EU a z perspektivy celé EU, jakož i 
efektivní reakce na systémová ri zika, jež se týkají celé EU.  
4. CÍLE 
Na reformu rámce dohledu EU se vztahují tyto obecné cíle : 
(1) vytvořit efektivn ější rámec pro finan ční dohled v EU, který by byl p řizpůsobený 
úrovni integrace finan čních trhů; 
(2) posílit finan ční stabilitu v EU (a tak omezit pot enciální rizika pro reálné hospodá řství 
a pro veřejné finance); 
(3) ochraňovat zájmy spot řebitelů, investor ů, ostatních uživatel ů finančních služeb a 
ostatních relevantních zú častněných stran, zejména zam ěstnanců;  
(4) zvyšovat konkurenceschopnost finan čních trhů EU a 
(5) podporovat integraci finan čních trhů EU ve prosp ěch udržitelného rozvoje. 
V oblasti mikroobez řetnostního dohledu a v oblasti makroobez řetnostního dohledu byly 
vytyčeny tyto zvláštní cíle:  
Zvláštní cíle 
CS 4   CS Mikroobez řetnostní dohled  Makroobez řetnostní dohled  
(1) vyvážit zájmy domovského a hostitelského 
orgánu dohledu, tj. posílit postupy a praktiky 
pro napadení rozhodnutí národních orgán ů 
dohledu na p řeshraničním základ ě; 
(2) zajistit rovné podmínky hospodá řské soutěže 
pro finan ční instituce p ůsobící v r ůzných 
členských státech; 
(3) zlepšit předcházení krizím a zvládání krizí v 
evropském m ěřítku a 
(4) zlepšit efektivitu a nákladovou efektivitu 
dohledu u spole čností podléhajících dohledu. (1) vypracovat evropské makroobez řetnostní 
posuzování rizik; 
(2) zvýšit efektiv itu mechanism ů včasného 
varování a 
(3) umožnit, aby posouzení rizik p řevedly 
příslušné orgány do praktických opat ření.  
 
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
5.1. Mikroobez řetnostní dohled  
Možnosti organizace mikroobez řetnostního dohledu v EU byly posouzeny ve dvou etapách: 
Etapa 1: Systém dohledu  
1. Dynamický status quo : založený na pokra čování stávajícího modelu domovské zem ě a 
Lamfalussyho rámce. 
2. Krok zpět: model hostitelské zem ě: udělit národním orgán ům dohledu plnou p říslušnost 
pro dohled jak nad tuzemskými spole čnostmi, tak nad spole čnostmi se zahrani čními vlastníky, 
jež v dané zemi p ůsobí, včetně dceřiných spole čností a pobo ček.  
3. Model vedoucího orgánu dohledu : Zahrnuje rozší řené pravomoci pro orgán dohledu 
mateřské spole čnosti přeshraniční skupiny. To by v praxi znamenalo, že orgán domovské 
země přeshraniční skupiny dostane plnou p říslušnost pro činnosti na úrovni EU, a to jak pro 
pobočky, tak pro dce řiné spole čnosti. Tato možnost by mohla nastat vývojem v rámci 
stávajícího rámce dohledu.  
4. De Larosièr ův návrh: Evropský systém finan čního dohledu (ESFS) : přeměna 
stávajících výbor ů orgánů dohledu EU v jeden, dva nebo t ři evropské orgány dohledu. Nový 
evropský orgán dohledu nebo nové evropské orgány dohledu by p ůsobily v rámci sít ě 
zahrnující rovn ěž národní orgány finan čního dohledu, jež z ůstávají p říslušnými pro 
každodenní dohled nad jednotlivými institucemi. Tyto orgány by v rámci kolegií orgán ů 
dohledu koordinovaly dohled nad p řeshraničními skupinami, p řispívaly by k harmonizaci 
podrobných pravidel, stanovily obecné zásad y a disponovaly by pravomocemi zasáhnout 
v některých striktn ě vymezených p řípadech neshody mezi národními orgány dohledu.  
5. Jediný orgán dohledu na úrovni EU : Zahrnuje p řidělení veškerých pravomocí ke 
každodennímu dohledu nad institucemi s p řeshraničními činnostmi na úrovni Spole čenství 
jedinému orgánu dohledu, p řičemž národní orgány dohledu by z ůstaly příslušnými pouze pro 
společnosti s výhradn ě vnitrostátními činnostmi.  
CS 5   CS Etapa 2: Institu ční struktura  
A. Jediný orgán, tj. integrovaný p řístup : Zahrnuje celé finan ční odvětví (bankovní trhy, 
pojišťovací trhy i trhy s cennými papíry) a veškeré aspekty finan čního dohledu1 
B. Dva orgány, p řístup podle cíle (často ozna čovaný jako „dvojí vrchol“): založený na 
rozdělení úkolů mezi dva orgány dohledu: Jeden vykonává obez řetnostní dohled a druhý 
vykonává dohled nad dodržováním pravidel podnikání2. Koordinaci mezi t ěmito oběma 
orgány by mohl zajiš ťovat řídící výbor. 
C. Tři orgány, tj. odv ětvový přístup : Zahrnuje orgán bankovního dohledu, orgán dohledu 
nad pojišťovnictvím a d ůchodovým systémem a orgán dohledu nad obchodováním s cennými 
papíry3, což odpovídá odv ětvovému členění právních p ředpisů EU v oblasti financí4. Tento 
model by se mohl doplnit zast řešujícím řídícím výborem. 
D. Čtyři orgány, tj. institu ční přístup : Vedle t ří orgánů příslušných pro dohled nad 
odpovídajícími odv ětvími by se mohl vytvo řit samostatný čtvrtý orgán pro dohled nad 
finančními konglomeráty. 
5.2. Makroobez řetnostní dohled  
V souvislosti s evropským rámcem pro makroobez řetnostní dohled bylo posouzeno p ět 
možností: 
A. Dynamický status quo : Podle tohoto scéná ře by se makroobez řetnostní dohled provád ěl 
prostřednictvím stávajících usta novení EU a zahrnoval by n ěkolik institucí a orgán ů, přičemž 
by postrádal mechanismus k zajiš ťování náležitých následných krok ů po varováních a 
doporučeních. 
B. Využití stávajících nebo navržených struktur:  
Zadávání úkol ů Hospodá řskému a finan čnímu výboru (HFV) : Tento orgán podává 
posouzení vývoje na finan čních trzích a v oblasti finan čních služeb na špi čkové úrovni a 
poskytuje poradenství rad ě ECOFIN a Evropské komisi.  Tato možnost by zahrnovala to, že 
HFV by p řevzal klíčovou úlohu v budoucím rámci pro makroobez řetnostní dohled.   
Zadávání úkol ů Evropskému systému centrálních bank (ESCB) / Evropské centrální 
bance (ECB): V rámci této možnosti by byla ECB pov ěřena úkolem provád ět v EU 
makroobez řetnostní dohled. V mí ře slučitelné se Smlouvou o ES a se statutem ECB by nové 
úkoly a související pravomoci mohla vykonávat ECB sama nebo za podpory „rozší řeného a 
posíleného“ Výboru pro bankovní dohled (v četně např. předsedů výborů orgánů dohledu). 
                                                 
1 Členské státy s modelem jediného dohledu, který je nezávislý na centrálních bankách: DE, AT, DK, 
HU, MT, PL, UK, SE. Členské státy s modelem jediného dohledu, který je propojený s centrálními 
bankami (nebo v nich integrovaný): FI, IE, SK, BE, EE.  
2 Tento model p řijalo v EU pouze Nizozemsko.  
3 Členské státy s odv ětvovým modelem: CZ, ES, FR, EL, IT, LT, LU, PT, SI. 
4 Nap říklad směrnice o trzích finan čních nástroj ů pro odvětví cenných papír ů; Směrnice o kapitálových 
požadavcích pro bankovní odv ětví a sm ěrnice Solventnost II (doposud nep řijatá) pro odv ětví 
pojišťovnictví. 
CS 6   CS Zadávání úkol ů Evropskému systému finan čního dohledu (ESFS) : V rámci této možnosti 
by se nový evropský orgán (nové evropské orgány) podle doporu čení de Larosièrovy zprávy 
posílit mikroobez řetnostní dohled EU mohl (mohly) pov ěřit také úkolem 
makroobez řetnostního dohledu. Podporu by mu (jim) poskytovala sí ť národních orgán ů 
dohledu. 
C. Vytvoření nového orgánu: Evropská rada pro systémová rizika : Tato možnost po čítá 
v souladu s doporu čeními de Larosièrovy skupiny s vytvo řením nového orgánu, Evropské 
rady pro systémová rizika (ESRC). ESRC by byl a nezávislým orgánem mimo strukturu ECB, 
předsedal by jí však prezident ECB. Provozní a odbornou podporu by poskytovaly hlavn ě 
ECB/ESCB. Hlavními úkoly ESRC by bylo odhalovat rizika z hlediska makroobez řetnosti; 
identifikovat náležitá opat ření ke snížení t ěchto rizik a pomocí varování dát p říslušným 
orgánům podnět k nápravnému opat ření. 
6. PŘEDBĚŽNÉ POSOUZENÍ DOPAD Ů A POROVNÁNÍ MOŽNOSTÍ  
6.1. Mikroobez řetnostní dohled  
V první etap ě se identifikované možnosti posuzov aly s ohledem na efektivitu p ři dosahování 
cílů reformy (viz tabulka výše). Na základ ě této analýzy byly zavrž eny možnosti 1 (status 
quo), 2 (krok zp ět) a 3 (vedoucí orgán dohledu), nebo ť nesplňují naprostou v ětšinu zvláštních 
cílů.  
Možnost 4 (ESFS) a možnost 5 (orgán dohle du EU) byly ponechány pr o další porovnávací 
posouzení podle krit érií efektivity, ú činnosti, soudržnosti, subsidiarity a proporcionality. To 
vedlo k tomu, že ESFS byla stanovena jako up řednostněná varianta pro reformu systému EU 
pro finan ční dohled. Pokud jde o efektivitu, je spor né, zda by se jediný orgán dohledu na 
úrovni EU dostal k činnostem finan ční skupiny dostate čně blízko, aby mohl zaru čit 
odpovídající ochranu pro vkladatele, po jistníky a investory, jakož i finan ční stabilitu 
finančních institucí v EU. Tento orgán by ani nem ěl zákonnou pravomoc uplat ňovat pravidla 
přijatá na vnitrostátní úrovni v rámci členských stát ů. V rámci ESFS by národní orgány 
dohledu mohly provád ět každodenní dohled. Je to decentralizovaný a evolu ční model, kterým 
by se časem v p řípadě potřeby umož ňoval převod dalších pov ěření v oblasti dohledu na 
úroveň EU. Dalším klí čovým bodem ve prosp ěch decentralizovaného řešení, jako je ESFS, je 
to, že v sou časnosti na úrovni EU neexistuje mechan ismus financování, který by se používal 
v případě, kdy je t řeba pomoci instituci v obtížích. Ob ě možnosti jsou stejn ě soudržné 
s ostatními relevantními politikami EU.  
Uvedené čtyři možnosti institu čního uspo řádání byly poté analyzovány podle kritérií 
efektivity, ú činnosti a soudržnosti. P řestože se žádná z možností po této analýze neukázala 
jako jasný vít ěz, v této etap ě převládlo p řesvědčení, že nejp řiměřenějším řešením, jež by 
zahrnulo minimum nezbytných zm ěn, je zachovat stávající odv ětvovou strukturu t ří výborů 
orgánů dohledu vytvo řením tří evropských orgán ů se stejnými odv ětvovými pov ěřeními, jako 
jsou pověření těchto výbor ů, a zárove ň zanalyzovat fungování nových struktur t ři roky po 
vzniku ESFS.  
6.2. Makroobez řetnostní dohled  
ESRC se jasn ě ukazuje jako nejlepší řešení u rámce EU pro makroobez řetnostní dohled. Byla 
by efektivním řešením co do centralizace p říslušnosti pro varování ohledn ě rizik v oblasti 
CS 7   CS makroobez řetnosti, a zárove ň by měla složení, kterým by se zintenzívnily cenné synergie, 
zabezpečilo se vyvážené zastoupení všech dot čených institucí a orgán ů EU i institucí a orgán ů 
národních a p řispělo by se ke stabilit ě finančního systému. Zadávání úkol ů Hospodá řskému a 
finančnímu výboru (HSV) by vzhledem k jeho politickému rozm ěru mohlo ohrozit 
nestrannost jeho analýz. Pokud jde o zadávání úkol ů ESFS, tkví hlavní nedostatek v tom, že 
mezi rozsahem makroobez řetnostního dohledu a rozsahem mikroobez řetnostního dohledu 
existuje podstatný ro zdíl. A pokud jde nakonec o ECB/ESCB, lze proti této možnosti vznést 
tři hlavní argumenty: potenciální konflikt zájm ů mezi finan ční a monetární stabilitou, riziko 
ztráty dobré pov ěsti v souvislosti s provád ěním makroobez řetnostního dohledu a nadm ěrné 
soustředění moci s ohledem na dohled nad finan čním systémem EU. 
Pokud jde o efektivitu, ESRC by vycházela z provozní a odborné podpory od ECB/ESCB a 
další zdroje by pot řebovala jen v omezeném rozsahu. 
7. DOPAD VYBRANÝCH MOŽNOSTÍ  
Vybranými možnostmi by se m ělo plně dosáhnout cíl ů popsaných v oddílu 4, a to realizací 
více okamžitých zm ěn v organizaci finan čního dohledu v EU. O čekávané zm ěny se odrážejí 
v operačních cílech vyty čených pro ESFS a ESRC. Obecn ě lze konstatovat, že navrhovaný 
nový rámec by p řispěl k ochran ě finanční stability a k efektivn ější kontrole chování 
finančních spole čností, a tak by zlepšil situaci v ětšiny zúčastněných stran na vnit řním trhu: 
finančních institucí v četně jejich podílník ů a zaměstnanců: zlepšením podnikatelského 
prostředí v důsledku zvýšené finan ční stability a efektivn ějšího předcházení krizí v EU; 
zajištěním rovných podmínek hospodá řské soutěže a snížením náklad ů na dodržování 
předpisů pro přeshraniční společnosti; přilákáním investic na vnit řní trh ze t řetích zemí díky 
zvýšené finan ční stabilit ě; zachováním pracovních míst a vytvá řením nových pracovních míst 
ve finančním odvětví. 
uživatelů finančních služeb v četně vkladatel ů, investor ů, důchodců a nefinan čních 
společností: zvýšením d ůvěry spotřebitelů i investor ů v souvislosti se zvýšenou spolehlivostí 
finančního odv ětví; snížením rizik selhání jednotlivých finan čních institucí; zlepšením 
stability penzijních fond ů a poskytováním podn ětů pro rozvoj p řeshraničních 
zaměstnaneckých penzijních fond ů; ulehčením přístupu k prost ředkům posílením jednotného 
kapitálového trhu v EU. 
spotřebitelů i zaměstnanců v hospodá řství obecn ě: Úspěšná identifikace a prevence 
systémových finan čních krizí s potenciálem p řeskočit do reálného hospodá řství, provád ěná 
ESRC, m ůže mít blahodárný vliv na prevenci nebo snižování makroekonomických recesí, 
jakož i související dopady na výrobu, spot řebu a zam ěstnanost. 
veřejných orgán ů včetně orgánů dohledu, centrálních bank  a ministerstev financí:  
vyjasněním rolí a p říslušností na národní úrovni i na úrovni Spole čenství a z řízením 
efektivního rámce pro řešení konflikt ů; nepřímým posílením nezávislosti dohledu; vytvo řením 
rámce, kterým se mikroobez řetnostní dohled propojí s makroobez řetnostním dohledem; 
podávání doporu čení vládám a ostatním dot čeným orgán ům ohledn ě opatření potřebných na 
ochranu makroekonomické stability v EU a v jednotlivých členských státech a zefektivn ěním 
analýz vývoje v oblasti makroobez řetnosti provád ěných v centrálních bankách a snižováním 
rizik, kvůli nimž se musí do finan čního systému pumpovat ve řejné prost ředky. 
CS 8   CS 8. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ  
K efektivnímu monitorování dopadu opat ření EU v oblasti mikroobez řetnostního a 
makroobez řetnostního dohledu je t řeba vypracovat zvláštní ukazatele k vyhodnocování 
výkonnosti ESFS a ESRC. To by se m ělo uskutečnit v rámci posouzení dopad ů legislativních 
návrhů, jimiž se bude provád ět reforma v oblasti dohledu.