CS Úřední věstník Evropské unie C 76/31

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Posílené partnerství Evropského výzkumného prostoru pro excelenci a růst

COM(2012) 392 final

2013/C 76/06

Zpravodajka: paní RONDINELLI

Dne 17. července 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Posílené partnerství Evropského výzkumného prostoru pro excelenci a růst

COM(2012) 392 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 8. ledna 2013.

Na 486. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. ledna 2013 (jednání dne 16. ledna 2013), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 120 hlasy pro, 2 členové se zdrželi hlasování.

1. Závěry a doporučení

1.1 Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) pokládá uskutečnění Evropského výzkumného prostoru (EVP) za prioritní cíl, který podpoří růst a hospodářský, sociální a kulturní rozvoj EU a také vědeckou excelenci a soudržnost mezi členskými státy, regiony a společenstvími. Politika financování popsaná v programu Horizont 2020 by měla být důležitým prvkem pro dosažení tohoto cíle.

1.2 EHSV vylíčil svou představu o EVP v řadě stanovisek (1) a inicioval již rozsáhlejší diskusi a výměnu názorů na toto téma s Komisí, Evropským parlamentem a Radou, a proto vítá sdělení Komise.

1.3 EHSV souhlasí s Komisí, která za jeden z prioritních cílů EVP označuje růst. Za současné hluboké hospodářské a sociální krize to má pro evropskou organizovanou občanskou společnost mimořádný význam.

1.4 EHSV je toho názoru, že volný pohyb výzkumných pracovníků, vědeckých poznatků a technologií se musí stát „pátou svobodou“ vnitřního trhu.

1.5 EHSV se domnívá, že vytváření jednotného výzkumného prostoru je proces, který se neustále vyvíjí, a že termín pro jeho uskutečnění do roku 2014 je příliš ambiciózní, mimo jiné vzhledem k tomu, že mnohé evropské země v současnosti zavádějí úsporná opatření omezující vnitrostátní investice do výzkumu a inovací.

1.6 EHSV vítá návrh uskutečnit EVP prostřednictvím posíleného partnerství, které bude založeno spíše na osvědčených postupech než na právních předpisech. Je však znepokojen tím, že memoranda o porozumění podepsaná s příslušnými organizacemi mají dobrovolný a neformální charakter a nejsou právně závazná.

1.7 Podle EHSV je zapotřebí pevné politické vůle, která může podpořit účinné a konkurenceschopné vnitrostátní výzkumné systémy. Tyto systémy budou moci lépe fungovat díky vzájemnému hodnocení (peer review), jež bude muset vycházet z posouzení kvality výzkumného týmu, souvisejících struktur a dosažených výsledků.

1.8 EHSV má za to, že výzkum financovaný z veřejných prostředků se musí přednostně zaměřit na obory, které mají mimořádný význam pro blaho evropských občanů, a že je nutné financovat z veřejných prostředků i nadále projekty prováděné v rámci intenzivní vzájemné evropské spolupráce.

1.9 EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly veškerá potřebná opatření k odstranění překážek, jež stojí v cestě uskutečnění EVP a souvisejí s absencí evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky, s jejich pracovními podmínkami, mobilitou a systémem sociálního zabezpečení.

1.10 EHSV připomíná, že je naléhavě nutné zlepšit situaci v oblasti důchodů a penzijních fondů pro výzkumné pracovníky, kteří se účastní nadnárodních projektů, a zřídit evropský fond pro doplňkové důchody, který by pokrýval či kompenzoval ztráty způsobené přechodem do jiné země a do jiného systému sociálního zabezpečení.

1.11 EHSV upozorňuje na to, že nové iniciativy, které navrhuje Komise, by neměly ohrozit či zmařit všechny snahy o snížení administrativního zatížení výzkumných pracovníků v rámci EVP.

1.12 EHSV Komisi a členským státům znovu zdůrazňuje, že musí být podniknuty veškeré kroky pro skutečné odstranění diskriminace, nerovností a rozdílů mezi ženami a muži, jež dodnes přetrvávají v akademickém světě a v oblasti vědy a výzkumu. Vítá obzvláště rozhodnutí zajistit alespoň 40 % zastoupení žen ve všech výborech, jež jsou zapojeny do přijímání pracovníků, formulace či přezkumu kritérií pro posuzování projektů a do stanovování strategií zaměstnanosti v akademických, výzkumných a vědeckých střediscích.

1.13 EHSV je potěšen návrhem Komise vypracovat plán pro rozvoj elektronické infrastruktury na podporu e-Science. Odkazuje na své stanovisko (2) ke sdělení Komise (3) o přístupu k výsledkům výzkumu a vědeckým poznatkům a jejich uchovávání a šíření.

1.14 EHSV podporuje výzvu evropských výzkumných a vědeckých pracovníků (4) adresovanou hlavám států, předsedům vlád a předsedům institucí EU, podle níž si Evropa nemůže dovolit ztratit své nejnadanější lidi, výzkumné pracovníky a přednášející, obzvláště ty mladé. Dále se domnívá, že evropské prostředky mají zásadní význam pro zvýšení účinnosti a efektivity vnitrostátních prostředků a pro zlepšení konkurenceschopnosti na celoevropské a mezinárodní úrovni, a proto žádá, aby v budoucím evropském rozpočtu na období 2014–2020 nedošlo ke snížení příslušné výdajové položky.

1.15 EHSV se domnívá, že do avizovaného sledování činností v prioritních oblastech, do fóra pro šíření a předávání výsledků vědeckých a výzkumných projektů a konečného hodnocení výsledků sdělení by měla být plně a účinně zapojena občanská společnost zainteresovaná v EVP.

1.16 Ze všech výše uvedených důvodů EHSV navrhuje, aby byla v jeho rámci vytvořena zvláštní skupina, která by v jednotlivých budoucích fázích hodnocení, sledování a přijímání rozhodnutí týkajících se realizace EVP fungovala jako kontaktní místo pro evropské instituce.

2. Úvod

2.1 EHSV vylíčil v řadě stanovisek svou představu o EVP, která je stále aktuální a relevantní. Vítá předmětné sdělení, jehož cílem je zavést posílené partnerství, což dokládá, jak je naléhavé, aby EU a členské státy dodržely a rozšířily přijaté závazky. Členské státy nepostupují stejným tempem a v některých případech je pokrok i nadále pozvolný. Inovativní aspekt sdělení spočívá ve skutečnosti, že se spolupráce mezi Komisí a členskými státy rozšiřuje o organizace zapojené do EVP (5). EHSV se domnívá, že je nezbytná širší a efektivnější posílená spolupráce.

2.2 EHSV sdílí názor Komise, že uskutečnění EVP musí podpořit hospodářský růst, vědeckou excelenci a soudržnost mezi regiony, zeměmi a společenstvími. Zároveň musí zohlednit a rozvinout potřebnou interakci mezi vědou a trhem, mezi inovacemi a podniky a mezi novými formami organizace práce a stále propojenějším světem výzkumu.

2.3 EHSV se domnívá, že v současných podmínkách celosvětové krize jsou nezbytná přesnější a ráznější opatření, ať již v zájmu odstranění negativních dopadů nejednotnosti členských států při přípravě a provádění výzkumných politik, tak i v zájmu optimalizace činností, které obvykle zvyšují účinnost těchto politik. Opatření musejí být rovněž zaměřena na posílení zdravé a spravedlivé hospodářské soutěže a přeshraniční součinnosti vnitrostátních výzkumných systémů a na podporu kariérního postupu výzkumných pracovníků a mobility a volného pohybu poznatků (6).

2.4 Z veřejné konzultace, jež byla uspořádána při přípravě tohoto sdělení, vyplynulo následující: — Pro výzkumné pracovníky je největším problémem nízká atraktivita jejich povolání, omezená mobilita a nedostatek příležitostí k výměně nápadů. — Organizace financující anebo provádějící výzkum se domnívají, že je třeba vynakládat větší, cílenější a koordinovanější úsilí o dosažení špičkové úrovně, aby bylo možné čelit současným velkým výzvám v Evropě i ve světě. Nezbytná je přeshraniční a celoevropská spolupráce a odpovídající infrastruktury pro přístup k databázím, výsledkům a publikacím. Občanská společnost zabývající se výzkumem musí být více zapojena do rozhodovacího procesu v rámci EVP. — Soukromý sektor je obecně znepokojen nedostatkem vysoce kvalifikovaných a dobře připravených výzkumných pracovníků. Také průmysl důrazně požaduje větší spolupráci mezi vyučujícími a vědeckými pracovníky na jedné straně a podnikateli na straně druhé. Podniky se domnívají, že akademický svět, soukromý sektor a podnikatelský sektor dostatečně vzájemně nespolupracují. — Členské státy a partnerské země jsou zajedno v tom, že jsou nezbytná konkrétnější opatření zaměřená na dokončení EVP, a upřednostňují metodu založenou na osvědčených postupech před případným legislativním přístupem.

3. Posílení vnitrostátních výzkumných systémů pro zvýšení jejich účinnosti, otevřenosti a konkurenceschopnosti

3.1 EHSV schvaluje návrh Komise posílit vnitrostátní výzkumné systémy na základě osvědčených postupů a souhlasí s tím, aby byly finanční prostředky přidělovány prostřednictvím veřejných a otevřených výzev k předkládání návrhů, které budou hodnotit panely složené z odborníků (vzájemné hodnocení, peer review (7)) z daného členského státu, z ostatních členských států a ze třetích zemí. Podkladem pro rozhodování o veřejném financování institucí musí být posuzování kvality výzkumných týmů, zúčastněných institucí a dosažených výsledků. Výzkumní pracovníci, týmy, projekty a programy zatím ještě často nejsou hodnoceni podle srovnatelných standardů, i když se jedná o projekty a výzkum realizované a financované podobným způsobem. EHSV to považuje za nepřijatelnou ztrátu hodnoty v okamžiku, kdy mnohé členské státy výrazně snižují rozpočtové příděly na výzkum.

3.2 EHSV je si vědom toho, že evropský výzkum patří k nejlepším na světě. Díky výzkumu prováděnému na vysokých školách a ve vědeckých institucích stanuly evropské podniky na špici technologického vývoje a zaujaly přední postavení. Z tohoto důvodu je EHSV znepokojen závěrem, k němuž Komise dospěla v posouzení dopadu, totiž že se stále jasněji projevují rozdíly mezi Evropou, USA, Japonskem a dalšími vyspělými ekonomikami (8). To nasvědčuje tomu, že Evropa ztrácí svou pozici v oblasti vytváření znalostí a že nejinovativnější země na světě jsou v některých ukazatelích před EU-27. EHSV se domnívá, že vzhledem k celosvětové krizi a z toho plynoucím změnám v poměru sil musí EVP upevnit vedoucí postavení evropské vědy, jejíž kvalita a špičková úroveň musí posloužit jako konkurenční výhoda v souboji s ostatními aktéry na mezinárodním poli.

3.3 EU v roce 2002 rozhodla, že všechny členské státy musejí zvýšit své investice do výzkumu a vývoje na 3 % HDP EU (9). Opakované neúspěchy při plnění tohoto cíle a jeho odsunutí na rok 2020 přivádějí EHSV k otázce, zda bude vůbec někdy uskutečněn. EHSV souhlasí s tím, že jednou z priorit EVP musí být růst, obzvláště za současné hluboké hospodářské a sociální krize, a je hluboce znepokojen výrazným seškrtáním prostředků na výzkum v důsledku úsporných opatření.

3.4 Jedním z pilířů Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání, který úzce souvisí s realizací EVP, je podporovat mobilitu pro faktické zkvalitnění přípravy studentů, učitelů a výzkumných pracovníků. Tyto škrty řadě výzkumných pracovníků ztíží plné zapojení do EVP a využívání jeho výhod. EHSV vyjadřuje své obavy v souvislosti s těmito rozhodnutími (10).

3.5 EHSV opakuje své přesvědčení, že pro zajištění účinnosti a konkurenceschopnosti vnitrostátních výzkumných systémů je zapotřebí pevné politické vůle, a vyzývá EU a členské státy, aby při plnění přijatých závazků postupovaly rozhodněji a rychleji.

3.6 Zdá se, že výzkum financovaný z veřejných prostředků se v posledních letech odklání od oborů, které jsou strategické pro blaho evropských občanů a jež by naopak měly pro EVP být inovativními oblastmi výzkumu, zejména v rámci vzájemné evropské spolupráce.

3.7 EHSV rovněž připomíná, že při optimalizaci či novém koncipování finanční podpory vnitrostátních výzkumných systémů je třeba se vyhnout falešné dichotomii mezi aplikovanými a základními vědami, jíž některé členské státy zjevně podléhají ve snaze snížit své rozpočty. Jedná se o závažnou překážku v přístupu ke zdrojům a finančním prostředkům.

4. Nadnárodní spolupráce

4.1 Celoevropská spolupráce v oblasti výzkumu se v EU soustředila na některé hlavní iniciativy (11). Na společné programy členských států, včetně programů podporovaných či spolufinancovaných Komisí, však jde pouze 0,8 % státních rozpočtových výdajů a dotací na výzkum a vývoj (GBAORD) (12). Přitom je prokázáno, že díky nadnárodní spolupráci lze zvýšit úroveň výzkumných a vývojových činností, proniknout do nových odvětví a získat veřejné a soukromé prostředky na společné projekty. To potvrzuje nezbytnost vytvoření husté struktury znalostních sítí v celé Evropě.

4.2 Zavedení nových programů pro financování výzkumu – např. grant Evropské rady pro výzkum (ERV) na součinnost, který je udělován od roku 2012 a je určen na podporu malých přeshraničních skupin výzkumných pracovníků (zpravidla z různých oborů) – může pomoci ukázat přidanou hodnotu a doplňkovost společné práce, pokud budou tyto skupiny řízeny kreativním způsobem a budou používat nové metody sdílení doplňujících se znalostí, kapacit a zdrojů.

4.3 Mimoto ještě pořád existují překážky a bariéry, které brání přístupu zahraničních badatelů k vnitrostátním výzkumným střediskům evropského zájmu a znemožňují také přístup k celoevropským výzkumným infrastrukturám vědeckým pracovníkům působícím v členských státech, které se jich neúčastní. V obou případech se o přístupu rozhoduje na základě vnitrostátních preferencí. EHSV má za to, že tyto obtíže brání dokončení EVP.

4.4 EHSV se domnívá, že avizované sledování činností, které by pomohlo určit silné a slabé stránky a nedostatky nadnárodní vědecké spolupráce, by se mělo nejen opírat o informace poskytnuté členskými státy, ale mělo by také zaručit skutečnou a efektivní účast občanské společnosti zapojené do EVP či se o něj zajímající.

5. Otevřený trh práce pro výzkumné pracovníky

5.1 Přijímání pracovníků

Navzdory vynaloženému úsilí přetrvávají překážky, které brání otevřenému a transparentnímu přijímání pracovníků založenému především na zásluhách. Výběrová kritéria nejsou vždy náležitě zveřejňována a nejsou známa ani pravidla pro jmenování členů hodnotících panelů, která se v jednotlivých členských státech často liší (např. portál Euraxess). Komise upozorňuje na to, že určité množství pracovních míst ve výzkumu nebylo obsazeno na základě zásluh, třebaže přesný počet není znám (13). Doporučení týkající se Evropské charty pro výzkumné pracovníky, Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků a Evropského partnerství pro výzkumné pracovníky (14) měla několik příznivých dopadů na vnitrostátní a institucionální úrovni. Zavádění zásad charty a kodexu však probíhá příliš pomalu. EHSV se obává, že absence integrovanějšího trhu práce pro výzkumné pracovníky, který by poskytoval větší záruky, může být pro dokončení EVP do roku 2014 obtížně překonatelnou překážkou.

5.2 Pracovní podmínky

Podmínky pro práci výzkumných pracovníků se v jednotlivých členských státech podstatně liší. V některých případech nejsou dostatečně atraktivní na to, aby přitáhly mladé lidi, zabránily odchodu zkušených odborníků či přivábily zahraniční badatele. V kritériích pro povyšování, vyhlídkách na kariérní postup a systémech odměňování panují mezi jednotlivými zeměmi ještě pořád příliš velké rozdíly. Ne vždy uznávají instituce mobilitu jako ukazatel akademických výsledků. Země, jež byly nejvíce zasaženy krizí, již nyní zaznamenávají výrazný nárůst počtu mladých i zkušených výzkumných pracovníků, kteří hledají alternativy, a to i mimo Evropu. Komise nemůže před touto ztrátou lidských zdrojů v oblasti vědy a výzkumu přivírat oči a EHSV ji vyzývá, aby ve spolupráci s členskými státy neprodleně přijala konkrétní opatření pro zastavení tohoto odlivu.

5.3 Mobilita

Podmínky pro přenositelnost grantů a finančních příspěvků a přístup k nim rovněž ztěžují mobilitu výzkumných pracovníků, kteří si nemohou pokaždé ponechat své vnitrostátní granty (je tomu tak ve 13 členských státech), a ne vždy mohou výzkumné týmy do svých vnitrostátních výzkumných projektů zapojit zahraniční partnery, neboť v některých zemích (11 členských států) mohou být příjemci pouze instituce dané země. Ve 4 členských státech nemohou být stipendia udělována cizím státním příslušníkům.

5.4 Sociální zabezpečení

EHSV opakuje své doporučení, které uvedl ve stanovisku k programu Horizont 2020 (15), totiž že je naléhavě nutné zlepšit situaci v oblasti důchodů a penzijních fondů pro výzkumné pracovníky, kteří se účastní nadnárodních projektů, a že by bylo vhodné zřídit evropský fond pro doplňkové důchody, který by pokrýval či kompenzoval ztráty způsobené přechodem do jiné země a do jiného systému sociálního zabezpečení. Systémy sociální ochrany často vycházejí z toho, že výzkumní pracovníci po celou dobu své kariéry pracují pro stejného zaměstnavatele, a zpravidla neberou v potaz roky strávené výzkumem v jiné zemi nebo je prostě nezapočítávají. Doposud vynaložené úsilí zjevně nepostačuje a neumožnilo překonat tuto překážku, která poškozuje obzvláště mladé badatele.

6. Plné nastolení rovnosti žen a mužů a zohlednění této zásady ve výzkumných projektech

6.1 V uplynulých letech došlo prakticky ve všech oborech k výraznému nárůstu počtu výzkumných pracovnic. Aktivní výzkumné pracovnice jsou však ještě stále málo zastoupeny na vyšších akademických pozicích a na vedoucích místech ve špičkovém výzkumu ve vědeckých institucích a na vysokých školách (16). Přitom je dostatečně prokázáno, že smíšené výzkumné týmy dosahují lepších výsledků a mohou čerpat z rozsáhlejších zkušeností, výměny poznatků, různých úhlů pohledu a vyšší sociální inteligence. Akademická dráha žen se nadále vyznačuje značnou vertikální segregací a tzv. „skleněný strop“ a segregace na trhu práce jsou ještě pořád realitou (17).

6.2 Stejně jako u jiných hospodářských odvětví přetrvávají i v akademickém světě a ve výzkumných střediscích rozdíly v platech žen a mužů. Mohou za to mimo jiné systémy popisování rádoby neutrálních pracovních pozic, jež ale neberou v potaz rozdíly mezi ženami a muži, nerovné rozdělení rodinných povinností a nemizící přímá i nepřímá diskriminace (18). To znamená, že vědecký potenciál žen není náležitě oceňován a plně využíván, že ženy nejsou dostatečně zastoupeny a že při rozhodování v oblasti výzkumu a inovací chybí vyváženost mezi ženami a muži.

6.3 Ne všechny členské státy zavedly vnitrostátní politiky na podporu zohledňování zásady rovnosti žen a mužů v oblasti výzkumu, což podrývá kvalitu a význam výzkumu. Vyváženější zastoupení žen by přispělo k větší rozmanitosti dostupných talentů, pracovní síly a rozhodovacího procesu a zvýšilo by kvalitu výzkumu. Zamezilo by se tak vysokým finančním nákladům a dokonce i chybám vyplývajícím z absence genderového hlediska ve výzkumu. Nebude-li ve výzkumu ve větší míře přihlíženo k zásadě rovnosti žen a mužů, bude to mít negativní dopad na cíle EVP týkající se úrovně excelence. Větší zapojení žen přispěje k socioekonomickému růstu v Evropě a k lepší kvalitě, úrovni, a výsledkům výzkumu.

6.4 EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby znásobily své úsilí a podnikly účinnější kroky pro skutečné odstranění stávajících rozdílů mezi ženami a muži v akademickém světě a v oblasti výzkumu a vědy. Zejména je třeba splnit slib, že bude zajištěno alespoň 40 % zastoupení žen ve všech výborech, jež jsou zapojeny do přijímání pracovníků, formulace či přezkumu kritérií pro posuzování projektů a stanovování strategie zaměstnanosti v akademických, vědeckých a výzkumných střediscích. EHSV oceňuje rovněž další opatření, jímž je vypracování, provádění a hodnocení akčních plánů pro zajištění rovnosti žen a mužů na vysokých školách a ve výzkumných střediscích, pokud se ovšem ženy budou aktivně a plně účastnit celého procesu.

6.5 EHSV kromě toho Komisi vybízí, aby zajistila zapojení organizované občanské společnosti do přípravy doporučení, které bude obsahovat pokyny pro uskutečnění institucionálních změn zaměřených na prosazení skutečné rovnosti mezi ženami a muži na vysokých školách a ve výzkumných střediscích.

7. Optimální pohyb vědeckých poznatků, přístup k nim a jejich předávání, mimo jiné i prostřednictvím digitálních nástrojů

7.1 V dubnu 2008 Komise zveřejnila doporučení (19) o řízení duševního vlastnictví při předávání znalostí, jehož součástí byl kodex správné praxe pro univerzity a jiné veřejné výzkumné organizace (20). Tento kodex však není postačující pro dosažení cílů tohoto doporučení.

7.2 Přístup k vědeckým informacím je důležitým předpokladem pro úspěšný výzkum a podporu inovací, a tím i pro konkurenceschopnost Evropy. Patří sem předávání znalostí mezi výzkumnými pracovníky navzájem, mezi partnerstvími v oblasti výzkumu – především mezi výzkumnými organizacemi a podniky – a mezi výzkumnými pracovníky a občany, včetně otevřeného přístupu k publikacím. EHSV vítá příslušné sdělení Komise (21) a odkazuje na své konkrétní stanovisko k dané věci (22).

7.3 EHSV vítá rovněž záměr vypracovat plán pro rozvoj elektronické infrastruktury na podporu e-Science prostřednictvím přístupu k výzkumným nástrojům a zdrojům.

7.4 EHSV vyzývá Komisi, aby prosazovala a plně využívala účast organizací evropské občanské společnosti v oblasti výzkumu a vědy v pravidelných výměnách, k nimž má docházet v rámci fóra členských států, které má sloužit jako kontaktní místo pro šíření a předávání výsledků vědeckých programů a projektů.

V Bruselu dne 16. ledna 2013. předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru Staffan NILSSON

(1) Úř. věst. C 95, 23.4.2003, s. 48 [pozn. překl.: není k dispozici v češtině]; Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 8; Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 13; Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 39; Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 121; Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 111; Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 72; Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 60; Úř. věst. C 44, 15.2.2013; stanovisko EHSV Klíčové technologie; stanovisko EHSV Mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a inovací a stanovisko EHSV Přístup k vědeckým informacím – veřejné investice (Viz strana 43, 48 v tomto čísle Úředního věstníku)

(2) Stanovisko EHSV Přístup k vědeckým informacím – veřejné investice.

(3) COM(2012) 401 final.

(4) Otevřený dopis 42 nositelů Nobelovy ceny a 5 držitelů Fieldsovy medaile ze dne 23. října 2012 (http://erc.europa.eu/).

(5) 17. července 2012 podepsala Komise memoranda o porozumění s organizacemi European Association of research and technology organisations (EARTO), Nordforsk, League of European Research Universities (LERU), European University Association (EUA) a Science Europe.

(6) COM(2010) 546 final.

(7) Základní zásady stanovené v „dobrovolných pokynech pro rámcové podmínky společného plánování ve výzkumu“, Výbor pro EVP (ERAC) – Skupina na vysoké úrovni pro společné plánování (GPC), 2010.

(8) Ze srovnávacího přehledu výzkumu a inovací Unie za rok 2011 vyplývá, že USA, Japonsko a Jižní Korea mají lepší výsledky než EU-27. Rozvíjející se ekonomiky, jako je Brazílie, Čína a Indie, zaujímají stále větší prostor a jejich význam v oblasti výzkumu a vývoje roste.

(9) V roce 2008 činily tyto investice 1,92 % HDP EU, zatímco v USA dosahovaly 2,79 % (Eurostat, 2008).

(10) Mluvčí evropského komisaře pro rozpočet pan Patrizio Fiorilli v říjnu 2012 prohlásil, že se sníží příspěvky z rozpočtu EU a z rozpočtů členských států na stipendia programu Erasmus.

(11) Např. rámcové programy, Evropská kosmická agentura, Evropská laboratoř pro molekulární biologii, Evropská organizace pro jaderný výzkum.

(12) GBAORD je kritérium, jímž se měří rozpočtové příděly, veřejné investice a podpůrné prostředky, které vlády jednotlivých zemí vynakládají na výzkum a vývoj.

(13) Každoročně je k dispozici zhruba 40 000 volných míst pro výzkumné pracovníky, z toho 9 600 jako vedoucí vysokoškolské katedry (Technopolis, 2010).

(14) Na podporu konkrétního provádění charty a kodexu zavedla Komise v roce 2008 strategii lidských zdrojů zahrnující chartu a kodex pro výzkumné pracovníky a v roce 2009 zřídila strategickou institucionální skupinu pro lidské zdroje, která má sloužit jako platforma pro výměnu osvědčených postupů mezi zainteresovanými subjekty v celé Evropě.

(15) Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 111.

(16) Ženy sice tvoří 45 % absolventů doktorandského studia, představují však jen 30 % aktivních výzkumných pracovníků a zaujímají pouze 19 % vyšších akademických pozic. V průměru stojí ženy v čele pouhých 13 % špičkových vědeckých a výzkumných institucí a 9 % vysokých škol. She Figures, předběžné údaje za rok 2012, Gender in Research and Innovation: statistics and indicators, Helsinská skupina pro ženy ve vědě – Evropská komise (http://ec.europa.eu).

(17) Mezi vysokoškolskými studenty (55 %) a jejich absolventy (59 %) je větší podíl žen, na vyšších pozicích však převažují muži. Ženy tvoří jen 44 % akademických pracovníků nižšího stupně, 36 % externích a 18 % interních vysokoškolských vyučujících.

(18) V usnesení Evropského parlamentu z března 2012 se zdůrazňuje, že mzdové rozdíly mezi ženami a muži zůstávají neúprosně velké. Ženy v EU vydělávají v průměru o 17,5 % méně než muži, ačkoliv tvoří 60 % čerstvých absolventů vysokých škol.

(19) C(2008)1329.

(20) Tento dokument měl členským státům a dalším zainteresovaným subjektům poskytnout soubor postupů a opatření na podporu předávání znalostí, které ještě stále neprobíhá v dostatečné míře. V Evropě je ostatně mnohem menší počet pracovníků (např. na vysokoškolských pracovištích, jež se zabývají šířením a předáváním znalostí) se zkušenostmi z průmyslu než v jiných částech světa a pouze 5–6 % výzkumných pracovníků v EU přešlo z veřejného sektoru do soukromého a naopak.

(21) COM(2012) 401 final.

(22) Stanovisko EHSV Přístup k vědeckým informacím – veřejné investice.