ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

připomíná, že dohoda TTIP by v konečném výsledku mohla na obou stranách Atlantiku vytvořit závazná pravidla pro všechny úrovně státní správy až po místní orgány a mohla by se tudíž dotknout zhruba 820 milionů lidí. Byla by vodítkem pro všechny budoucí dvoustranné a mnohostranné obchodní a investiční dohody, včetně dohody o obchodu se službami (Trade in Services Agreement – TiSA). Tato jednání jsou proto krajně důležitá pro život všech občanů EU a USA, a měla by tedy probíhat spravedlivým a transparentním způsobem a hájit jejich nejlepší zájmy;
17.

poukazuje na to, že podle Výboru pro hospodářskou politiku (EPC) EU vynakládají členské státy 30 až 40 % svých nákladů ve zdravotnictví na osoby starší 65 let a počítá se, že podíl těchto osob na celkovém počtu obyvatel vzroste ze 17 % v roce 2010 na 30 % v roce 2060. Dále to znamená, že v roce 2050 budou na každou osobu starší 65 let připadat pouze dva pracující, přičemž v roce 2004 to byli čtyři pracující. Mobilní zdravotnictví může pomoci řešit tuto demografickou výzvu a vyšší náklady na zdravotní péči tím, že přispěje mj. ke snížení počtu hospitalizací, ke zvýšení péče o sebe sama a k lepšímu veřejnému zdraví občanů EU;
24.

vybízí k prozkoumání opatření pro předcházení nedovolené migraci, aby vznikly bezpečné a legální alternativní trasy do Evropy s cílem zamezit dalším ztrátám na lidských životech během nebezpečných cest. Mimo jiné by mohlo jít o vytvoření „humanitárního koridoru“, častější vydávání víz z humanitárních důvodů, zvýšení kvót pro znovuusídlení a zřízení přijímacích středisek v zemích tranzitu, jež budou zpracovávat žádosti o azyl nebo rozhodovat o způsobilosti pro legální vstup do zemí EU (1). Místní a regionální orgány by v tomto ohledu mohly sehrát velice užitečnou úlohu;
28.

chtěl by upozornit na to, že navazováním mezinárodních kontaktů a aktivní účastí v hospodářském životě místní a regionální orgány naplňují jeden ze základních cílů evropské integrace, jímž je podpora socioekonomického rozvoje. Proto by měly být zapojeny do procesu plánování, provádění, monitorování a vyhodnocování EPS, a to zejména v těch oblastech, v nichž mají přímou pravomoc a zkušenosti;
37.

žádá, aby investice související se společnými programovacími dokumenty byly předmětem balíčku účelových úvěrů Evropské investiční banky místním orgánům, jenž by sloužil k vytvoření nových územních ekosystémů hospodářské a sociální inovace. To by mohlo být vhodným prostředkem, který by povzbuzoval inovativní řešení, dodával podnikům demonstrátory a napomáhal vytváření konsorcií k tématům, která vyžadují nové partnerství mezi podniky. V partnerství veřejného a soukromého sektoru by tyto ekosystémy měly odpovídat dvojímu účelu: přispět ke zlepšení konkurenceschopnosti podniků a účinnosti veřejných služeb (tedy k racionalizaci veřejných výdajů);
11.

zdůrazňuje, že strategie EUSALP je do značné míry založena na přístupu zdola nahoru a měly by v ní být zohledněny významné výsledky, jichž bylo dosaženo pomocí stávajících nástrojů přeshraniční spolupráce v alpském regionu, a měla by se zvýšit účinnost a efektivita této rozsáhlé spolupráce v jednom společném rámci;
41.

EU by přitom měla jednat pouze v nezbytném rozsahu, a předmět a podoba těchto činností by měly být vhodné k dosažení zamýšlených cílů. Tam, kde je nutné nastavit standardy na úrovni EU, by mělo dojít ke stanovení minimálních standardů, které členským státům a příslušným místním a regionálním orgánům ponechají svobodu zavádět vyšší standardy (zásada proporcionality). Navrhovaná podoba činností by měla být co nejjednodušší, má zajišťovat dosažení vytyčených cílů a ponechat co největší prostor pro rozhodování jednotlivých zemí, ale i regionální a místní úrovně.
13.

vyzdvihuje úlohu místních a regionálních orgánů při předvídání potřeb v oblasti dovedností a úsilí o jejich sladění s potřebami trhu práce (4) prostřednictvím opatření zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a podpory podnikání mladých lidí. Členské státy by si této jejich role měly být vědomy a měly by místním a regionálním orgánům poskytnout odpovídající prostředky k usnadnění přechodu mladých lidí ze vzdělávacího procesu do zaměstnání, neboť právě místní a regionální orgány jsou často poskytovateli služeb v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti (5);
1.

podotýká, že funkční celoevropský systém aktuálních informací určených řidičům a cestujícím napříč dopravními módy je významným nástrojem pro naplnění jedné ze základních definovaných svobod EU, tedy pro volný pohyb osob. Volný pohyb osob totiž neznamená pouze to, že mu nebudou kladeny překážky, ale též to, že bude občanům maximálně usnadněn. Proto by měly být informace o jízdních řádech a další cestovní informace povinně zveřejňovány a v celé své šíři zpřístupněny všem občanům EU bez rozdílu, a to v takové formě, aby je mohl každý občan EU co nejjednodušeji a nejefektivněji využívat. EU a jednotlivé členské státy by zároveň měly být garanty toho, že žádný poskytovatel veřejné dopravy nebude v rámci tohoto systému zvýhodňován na úkor jiného. Měly by též garantovat nediskriminační zpřístupnění těchto systémů všem cestovním a dopravním provozovatelům. Z tohoto celkového pohledu by se též mělo přistupovat k tvorbě evropské legislativy, která se bude následně přenášet do jednotlivých národních legislativ. Tento pohled by se měl uplatnit nejen na statické informace o dopravě, tedy na pevné jízdní řády, ale též na dynamické informace, což jsou např. aktuální informace o poloze vozidla hromadné přepravy na trase. Požadavek na sběr dat o aktuální poloze vozidel veřejné osobní dopravy současně podpoří využití budovaného kosmického segmentu Galileo;
42.

je přesvědčen, že kodex chování pro partnerství zvyšuje zapojení do plánování v územních celcích (jak z hlediska formy, tak z hlediska hodnoty) a je velmi důležitý pro zvýšení vlivu politiky soudržnosti a zakořenění jejího dopadu. Vybízí Komisi, aby kontrolovala způsoby provedení kodexu do jednotlivých právních řádů, aby se zaručila široká a transparentní účast místních zúčastněných stran, protože bez jejich plného zapojení do přípravy programových dokumentů se sníží účelnost jejich zapojení do prováděcí fáze, a to zejména pokud jde o nástroje, které předpokládají programování, do něhož jsou zapojeny různé úrovně správy;
10.

upozorňuje na to, že existuje přímá vazba mezi plánováním dopravy v městských střediscích a městským a územním plánováním. Výbor opětovně poukazuje na koncepci plánování udržitelné městské mobility (včetně stanovování cen), v jejímž rámci by EU měla podporovat harmonizaci, aniž by měla závaznou povahu;
5.

zdůrazňuje, že je důležité určit včas globální trendy a výzvy, aby bylo možné odpovídajícím způsobem přizpůsobit veřejnou politiku. V této souvislosti vítá různé výhledové zprávy, které vypracovaly evropské instituce, a poukazuje na svoji studii s názvem Challenges at the Horizon 2025 – Key trends and Impact on the LRAs (Výzvy v horizontu roku 2025 – hlavní trendy a dopad na místní a regionální orgány) (1);
34.

lituje, že Komise nepředložila žádná specifická opatření pro žadatele o azyl, aby vznikly bezpečné a legální trasy do Evropy s cílem zamezit dalším ztrátám na lidských životech během nebezpečných cest. Mimo jiné by mohlo jít o vytvoření „humanitárního koridoru“, častější vydávání víz z humanitárních důvodů a zřízení přijímacích středisek v zemích tranzitu, jež budou zpracovávat žádosti o azyl nebo rozhodovat o způsobilosti pro legální vstup do zemí EU. Myšlenka „humanitárního koridoru“ je v souladu s myšlenkou relokace a solidarity, neboť je to nejúčinnější prostředek boje proti organizované trestné činnosti. Čím dříve budou migranti spadat do pravomoci evropských veřejných orgánů, tím snadnější bude relokace. Jde rovněž o nejlepší způsob, jak zajistit spravedlivější rozložení migrantů mezi členské státy. Místní a regionální orgány by v tomto ohledu mohly být velice nápomocny;
14.

trvá tedy na tom, že by členské státy měly být vybídnuty, aby určily orientační spravedlivé mzdy, které by cílily na referenční hodnotu 60 % mediánové mzdy a byly by založené na referenčních rozpočtech (6), které obsahují seznam zboží a služeb, jež jednotlivec potřebuje k životu na důstojné úrovni, a aby společně s tím také přijaly soubor spravedlivých podmínek zaměstnání. Podle nedávné studie nadace Eurofound (7) – na základě hodnot z roku 2010 – by hypotetický scénář, kdy by minimální mzda byla stanovena na 60 % vnitrostátní mediánové mzdy, přinesl užitek v průměru 16 % všech zaměstnanců v EU;
24.

je proti tomu, aby dohoda obsahovala doložky, které by od orgánů vyžadovaly zachování míry liberalizace, jež byla dosažena v okamžiku uzavření dohody (doložka o zachování stávajícího stavu), které by zakazovaly zpětné převedení liberalizované služby do veřejného sektoru (doložka znemožňující návrat k původnímu stavu) a které by jakoukoli novou službu automaticky a plně liberalizovaly (doložka poskytující záruku do budoucna);
(8) Členské státy by si měly vyměňovat základní informace, které mají být sděleny, též s Komisí. To by Komisi umožnilo kdykoli sledovat a vyhodnocovat účinné uplatňování automatické výměny informací o předběžných přeshraničních rozhodnutích a předběžných režimech převodních cen. Toto sdělení nezprostí členský stát jeho povinností ohlásit každou státní podporu Komisi .

(8) Členské státy by si měly vyměňovat základní informace, které mají být sděleny, též s Komisí. To by Komisi umožnilo kdykoli sledovat a vyhodnocovat účinné uplatňování automatické výměny informací o předběžných přeshraničních rozhodnutích nebo o rozhodnutích, jejichž cílem je snížit základ daně podle vnitrostátního daňového práva z důvodu struktury skupiny společností, a o předběžných režimech převodních cen. Toto sdělení nezprostí členský stát jeho povinností ohlásit Komisi každou státní podporu související se zdaněním právnických osob, která by mohla představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU .
41.

upozorňuje na to, že široká veřejnost má o evropské občanské iniciativě extrémně malé povědomí. Údaj o této obecně nedostatečné obeznámenosti je uveden v nedávném průzkumu Eurobarometru (1) o veřejném vnímání EU v šesti členských státech (Itálie, Německo, Dánsko, Portugalsko, Finsko a Polsko), přičemž koncepce evropské občanské iniciativy je podstatněji známá pouze německým účastníkům průzkumu Poukazuje proto na nutnost společné akce institucí EU a dalších úrovní správy, která by občany informovala o jejich právu navrhnout a podpořit nějakou evropskou občanskou iniciativu. K informování občanů o tomto právu by ve všech členských státech EU měla být spuštěna zvláštní kampaň, do níž by byly zapojeny místní a regionální orgány, přičemž jedněmi z jejích primárních adresátů by byli mladí lidé;
26.

zdůrazňuje, že jednotné podoby příjmů členských států EU lze dosáhnout prostřednictvím integrujícího rozpočtového modelu, a to posílením investic do mezinárodní spolupráce v oblastech výzkumu a vývoje; východiskem by při tom měly být potřeby podniků v regionech, což zase zlepší jejich konkurenceschopnost, regionální rozvoj a příjmy obyvatel;
23.

Je třeba zdůraznit nutnost zavedení řešení, která by umožňovala pružnější spojování různých forem financování, jejichž zdroje se rovněž různí. V případě ESIF by mělo být dovoleno, aby se způsobilé náklady překrývaly, což by umožnilo spojování grantů a finančních nástrojů. To je obzvlášť důležité pro subjekty bez přístupu k bankovnímu sektoru. Výbor regionů proto žádá Evropskou komisi, aby spolu s představiteli regionů vypracovala návrhy regulačních změn, které zohlední zájmy ekonomicky nejslabších subjektů.
30.

považuje za naléhavě nutné, aby posílené pokyny EFSA týkající se posouzení vlivu geneticky modifikovaných rostlin na životní prostředí byly co možná nejdříve zahrnuty do příloh směrnice 2001/18/ES o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí, aby získaly právně závaznou povahu;
26.

poukazuje na to, že návrh nového nástroje vyvolává v této fázi řadu otázek, jež musí být v nadcházející rozpravě podrobně prozkoumány: — zavedení zvláštního režimu výjimek z použitelných právních předpisů za účelem usnadnění přeshraniční spolupráce by mohlo mít dopad na jednotný trh a přesáhnout oblast působnosti čl. 175 pododstavce 3 SFEU. Právní základ tohoto právního nástroje tudíž vyžaduje podrobný rozbor; — VR požaduje, aby oblasti politiky, na něž by se nové nařízení mělo vztahovat, byly jasněji vymezeny, a to v souladu s rozlišováním mezi pravomocemi Unie, pravomocemi členských států a sdílenými pravomocemi. Nezdá se, že by byl v tomto ohledu dostatečný odkaz na ustanovení o hospodářské, sociální a územní soudržnosti (články 174 až 178 SFEU); — navrhovaný právní nástroj by se mohl dotýkat otázky ústavnosti, neboť vyzývá členské státy, aby na svém území uplatňovaly zákony jiných členských států. Tento režim výjimek a odchylek by byl omezen na příhraniční regiony a musí být podrobněji prozkoumán. Měla by tedy být provedena důkladná právní analýza nového nařízení, a to jakmile analýza nedostatků, již vypracuje Komise, potvrdí, že je takovýto nový právní nástroj zapotřebí;
48.

kriticky podotýká, že pokud by se plány Evropské komise uskutečnily, podstatně by to znesnadnilo veřejné investice do výroby energie z obnovitelných zdrojů. Ambiciózní cíl zvýšit do roku 2030 v celé EU podíl energie z obnovitelných zdrojů alespoň na 27 % bude sotva možné dosáhnout, pokud bude podporován pouze prostřednictvím tržních mechanismů, které nesmějí narušit vnitřní trh s energií. Značně to totiž omezuje manévrovací prostor členských států a regionální a místní úrovně;
3.

VR soudí, že první závazky EU v rámci jejího „zamýšleného vnitrostátně stanoveného příspěvku“ jdou správným směrem. Vyzývá ji však, aby šla ještě dále a rozhodla se zvýšit své závazky, které Evropská rada stanovila v říjnu 2014. VR je toho názoru (2), že je reálné snížit emise skleníkových plynů v Evropě alespoň o 50 % a že by to pro Evropu představovalo přínos. Rovněž je možné a žádoucí dosáhnout alespoň 40 % podílu obnovitelných energií a 40 % energetické účinnosti. VR dále zastává názor, že EU by měla podporovat to, aby se v pařížské dohodě zakotvila pětiletá kontrolní období a cykly přezkumu počínaje rokem 2025, a to s cílem vyhnout se tomu, abychom se dlouhodobě spokojili s příliš nízkými cíli, a aby se mohl pravidelně zohledňovat vývoj v oblasti vědy a technologií.
52.

schvaluje to, aby byly do SAMS začleněny zásady, které ve svém zakládajícím prohlášení zakotvila evropská regulační skupina pro audiovizuální sdělovací prostředky (ERGA), jež odkazuje na to, že by se měly na evropské úrovni identifikovat společné vlastnosti, které by měly všechny nezávislé regulační orgány mít, pokud jde o nezávislost, transparentní proces rozhodování a jmenování, kompetence a odborné znalosti, účinnost výkonných pravomocí, mechanismy pro řešení sporů a přezkum rozhodnutí regulačních orgánů soudní mocí.
12.

v této souvislosti má za to, že je důležitá nejenom otázka, zda budou produkty, služby a aplikace z off-line oblasti migrovány do oblasti on-line, ale že je rovněž třeba prodiskutovat, jak by se na jednotném digitálním trhu a) dala digitalizace doplnit vytvářením regionální a místní hodnoty prostřednictvím „inteligentních služeb“ a jak by se dala zvýšit její konkurenceschopnost, b) jak by bylo možné zachovat atraktivitu života a práce v regionech, městech a obcích díky moderním aplikacím, zejména v tradičních obchodech s využitím různých prodejních kanálů, například aby se zamezilo uzavírání specializovaných obchodů, c) jak mohou nové způsoby propojení on-line a off-line oblastí, k nimž patří aditivní postupy (například 3D tisk), zajistit vznik hodnoty a pracovních míst i na místní a regionální úrovni, d) jak může „Internet věcí“ i v regionech přinést místní služby a vytváření nové hodnoty, například v oblasti výroby elektrických zařízení.
18.

považuje za vhodný (pokud to místní podmínky dovolí) systém „semaforu“ pro klasifikaci činnosti v odvětví akvakultury do různých úrovní, přičemž by se uvážil mj. dopad na životní prostředí, výroba, nákazová situace atd. Tento systém by měl být uživatelsky přívětivý a snadno dostupný pro mikropodniky, aby se vytvořily rovné podmínky pro velké i malé podniky;
30.

vítá proto zahrnutí dvou různých výzev pro předkládání projektů v odvětví výroby energie z oceánů do pracovního programu Horizontu 2020 pro modrý růst a nízkouhlíkovou energetiku (low carbon energy, LCE) na období 2016–2017 (a sice LCE 15 Scaling up in the ocean energy sector to arrays a LCE 16 2nd generation of design tools for ocean energy devices and arrays development and deployment);
20.

domnívá se, že v ideálním případě by k takovému překrývání docházet vůbec nemělo a možná po roce 2020 by mohl existovat nástroj politiky EU zaměřený na podporu produkce potravin, jiný nástroj pro zajištění udržitelného rozvoje a třetí, který by dal pravomoce obcím, aby se v rámci diverzifikace zaměřily na jiné činnosti než zemědělskou produkci, přičemž by tyto nástroje měly být ve vzájemném souladu a nepřekrývat se. Nicméně v současné době by se zjednodušení mělo soustředit na snížení těchto překryvů a zajištění toho, aby stávající pravidla účinně zabránila situaci, kdy by příjemci obdrželi „dvojí financování“ ze dvou pilířů za stejnou činnost;
36.

domnívá se, že by bylo vhodné stanovit zjednodušené mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS), jež by mohly zajistit porovnatelnost podniků a zvýšit jejich rating. Využívání těchto standardů může rovněž investory přimět k tomu, aby své prostředky investovali do podniků, které uplatňují transparentní a obecně uznávané zásady;
9.

je přesvědčen, že ustanovení o strukturálních reformách v preventivní složce a způsob projednávání plánů strukturálních reforem v nápravné složce mohou mít silný motivační účinek, pokud bude upřesněno, jaké typy strukturálních reforem jsou podle nového režimu způsobilé. Toto upřesnění by mělo zohledňovat to, že strukturální reformy by měly mít pozitivní sociálně-hospodářský přínos, dodržovat horizontální sociální doložku stanovenou v článku 9 SFEU a měly by přispět ke zvýšení administrativní kapacity, a skutečnost, že by si tyto reformy vyžádaly zaváděcí nebo přechodné období a určité krátkodobé náklady, než začnou přinášet výsledky a žádoucí pozitivní účinky, a to včetně rozpočtových;
14.

konstatuje rovněž, že velká část nedávných investic do evropského odvětví mléka a mléčných výrobků směřovala více do sušicích věží na výrobu sušeného mléka než do zpracování mléka do produktů s vysokou přidanou hodnotou, jako jsou sýry (50 % u sušeného mléka oproti 20 % u sýrů (1));
6.

zdůrazňuje, že proces rozšíření by měl být inkluzivním úkolem a měla by do něj být zapojena celá společnost; zdůrazňuje, že stěžejní je úloha místní a regionální úrovně, protože je nejblíže k občanům, pokud jde o subsidiaritu, komunikaci, participativní demokracii, rozmanitost a identitu; rovněž je klíčová pro hospodářský rozvoj, přeshraniční spolupráci, čerpání fondů EU a provádění právních předpisů EU;
5.

žádá Evropskou komisi, aby podnikla kroky k zavedení standardní terminologie a standardních definic v této oblasti na evropské úrovni, a vyzývá ji, aby se zapojila do mezinárodního dialogu a utvářela ho a také aby zajistila, že kroky EU budou vedeny mezinárodními postřehy a doporučeními. To by umožnilo snadněji rozpoznat problémy a porovnat je a dané záležitosti zohlednit ve vlastních právních předpisech EU a při spolupráci s jejími obchodními a rozvojovými partnery (3). EU je mimo jiné vnitřním trhem a má společnou zemědělskou politiku, proto je zapotřebí společných koncepcí, postupů a srovnatelných ukazatelů. To by mohlo tvořit základ pro stanovení srovnatelných kritérií pro snižování a prevenci vytváření potravinového odpadu na regionální a meziregionální úrovni;
32.

požaduje, aby byly v úzké spolupráci s členskými státy a místními a regionálními orgány přijaty iniciativy EU za účelem řešení situace ve čtvrtích a oblastech, v nichž se daří různým formám organizované trestné činnosti. Tyto specifické oblasti by měly být společně zmapovány a na základě kvantitativních a kvalitativních kritérií by měly být prioritou a měly by dostávat zvláštní podporu. Ilegální sítě, které se zabývají praním špinavých peněz a v nichž dochází k podrývání zásady právního státu, musí být účinně potírány na úrovni policejních a soudních orgánů. To zabrání vzniku čtvrtí, kde neexistuje právní stát, kde chybí normy a panuje bezpráví a kde v sociální realitě a individuálním životě lidí vymizely základy demokratického právního státu. Tento nedostatek nabízí extremistickým sítím veškeré příležitosti, aby získávaly finanční prostředky z nezákonné činnosti, prováděly nábor a podkopávaly legitimitu demokratického právního státu;
18.

poukazuje na to, že pokud by se Evropská komise a EIB rozhodly vytvořit systémový rámec, který bude podporovat také zakládání nových regionálních podpůrných bank, mělo by se tak stát se zohledněním specifik jednotlivých zemí a regionů, osvědčených postupů a podpůrných struktur v této oblasti a také zkušeností bank, které byly zřízeny v poslední době. Bylo by rovněž vhodné zavádět v méně rozvinutých regionech osvědčená institucionální řešení s přihlédnutím k místním zvláštnostem;
15.

VR dále požaduje systematický přezkum možností, jak zlepšit podporu měst a jejich funkčních oblastí. V úvahu přichází: — Posílení výměny poznatků ohledně koordinace stávajících nástrojů a zdrojů financování pro města, a to na úrovni EU, členských států a na regionální a místní úrovni, a ohledně přístupu k nim. — Vybízení, zejména pokud jde o členské státy, k většímu využívání stávajících nástrojů určených pro městský rozměr v rámci politiky soudržnosti, jako jsou např. integrované územní investice (ITI). Měly by mít charakter strategií udržitelného rozvoje městských oblastí, ve kterých budou stanovena opatření k řešení problémů týkajících se celé funkční oblasti daného města a jež budou vyžadovat spolupráci všech partnerů z této oblasti. V rámci přípravy na programové období po roce 2020 lze též – v širším kontextu a nad rámec strukturálních fondů – zvážit možnosti vytvoření zvláštního systému podpory EU pro integrovaný rozvoj měst, který rovněž přispěje k lepší provázanosti mezi různými programy EU. — Zapojení městských orgánů do navrhování a provádění a testování experimentálních přístupů, jako jsou inovativní opatření ve městech. — Evropská přidaná hodnota, kterou skýtá mimořádná viditelnost podpory EU ve městech a městských oblastech, by měla být posílena tím, že se na základě integrovaného přístupu bude klást důraz na osvědčené postupy a na politiku podpory měst a okolních funkčních oblastí zaměřenou na výsledky, a to i pokud jde o správu a provádění fondů EU. — Zachování flexibility podpory měst a městských oblastí, aby bylo možné reagovat na nastávající neočekávané výzvy a potřeby. — Využívání centra pro investiční poradenství zřízeného při Evropské investiční bance k tomu, aby byly finanční nástroje EIB systematicky používány i pro města. — Lepší provázání mezi podporou z EU a soukromou účastí, získáváním finančních prostředků a využíváním finančních nástrojů pro městské oblasti. Financování městských projektů by mělo být inovativní a mělo by zahrnovat možnost experimentovat. Soukromá finanční účast by měla být považována za spolufinancování. — Shromažďování příspěvků měst s cílem zjednodušit evropské strukturální a investiční fondy. — Co nejčasnější zapojení měst do revize evropských strukturálních a investičních fondů. — Kritéria pro posouzení opatření ve městech by měla být revidována a inovována, a to nejen z hlediska kvality účinnosti jednotlivých opatření a projektů, ale včetně účinných srovnávacích ukazatelů pro měření a posuzování skutečného dopadu těchto politik na kvalitu územních transformací. — Další rozvoj měkkých pobídkových nástrojů, jako je cena „Evropské zelené město“.
17.

domnívá se, že byla zjištěna potřeba vypracovat a realizovat na regionální a místní úrovni programy pro internacionalizaci malých a středních podniků, a to za účasti místních a regionálních subjektů. Zahrnovalo by to rovněž nutnost zjistit nedostatky v podpoře s cílem zmírnit nerovnosti a omezit negativní dopady, jež volnější obchod může mít pro určité regiony;