Závěry Rady ze dne 11. května 2012 o zaměstnatelnosti absolventů vzdělávání a odborné přípravy

2012/C 169/04

RADA EVROPSKÉ UNIE,

S OHLEDEM NA:

závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 18. listopadu 2010 o prioritách posílené evropské spolupráce v oblasti odborného vzdělávání a přípravy na období let 2011–2020 (2) , v nichž bylo zdůrazněno, že by země měly podporovat partnerství mezi poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy, sociálními partnery a dalšími příslušnými subjekty, aby tak bylo zajištěno lepší předávání informací o potřebách trhu práce a zajištěn větší soulad mezi těmito potřebami a rozvojem znalostí, dovedností a kompetencí;

PŘIPOMÍNAJÍC, ŽE:

současná hospodářská krize zdůrazňuje význam přechodu ze vzdělávacího procesu na trh práce. Je nutné zajistit, aby mladí lidé po završení vzdělávání a odborné přípravy měli maximální podporu při získání prvního zaměstnání. Mladí lidé, kteří se potýkají s nezaměstnaností nebo pomalým přechodem na trh práce, mohou čelit dlouhodobým nepříznivým důsledkům, pokud jde o budoucí úspěšnost na trhu práce, výdělek nebo založení rodiny. Následně mohou být ohroženy veřejné a soukromé investice do jejich vzdělávání a odborné přípravy, čímž ztrácí společnost jakožto celek. Takový vývoj se pak projeví zejména v kontextu demografických výzev, které vyvíjí další tlak na mladé lidi, jichž je v Evropě stále méně, aby se rychle a účinně zapojili do trhu práce;

BEROUC V ÚVAHU, ŽE:

podíl zaměstnaných absolventů – tedy podíl zaměstnaných v populaci osob ve věku 20 až 34 let, které ukončily školní docházku 1, 2 nebo 3 roky před referenčním rokem a které v současné době nejsou zapsány do žádné činnosti v rámci dalšího vzdělávání či odborné přípravy – se mezi lety 2008 a 2010 snížil o téměř 4,5 procentního bodu (z 81 % na 76,5 %);

UZNÁVÁ, ŽE:

přechodem z procesu vzdělávání a odborné přípravy na trh práce se však zatím nezabývá současný monitorovací rámec. V této fázi by systémy vzdělávání a odborné přípravy mohly přispět k zaměstnatelnosti absolventů například prostřednictvím profesního poradenství a konzultací, silnějších vazeb mezi institucemi vzdělávání a odborné přípravy a příslušnými zúčastněnými stranami, prostřednictvím přizpůsobení vzdělávacích programů potřebám trhu práce, posílení vzdělávání zaměřeného na rozvoj podnikatelských dovedností, prostřednictvím stáží ve firmách, transparentnějších informací o výsledcích vzdělávání a citlivějších politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, které by odrážely potřeby trhu práce, pokud jde o dovednosti, a podporou všech mladých lidí, aby pokračovali ve studiu nad rámec všeobecného vyššího sekundárního vzdělání; Pozornost by měla být věnována rovněž zaměstnatelnosti mladých lidí se zvláštními potřebami na trhu práce;

vytvoření evropské referenční úrovně týkající se podílu zaměstnaných absolventů by pomohlo určit politiky v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, které zlepší přechod z procesu vzdělávání a odborné přípravy do pracovního procesu a pomohou podpořit úspěšnost v zaměstnání. Evropská referenční úroveň měřící podíl zaměstnaných absolventů, doplněná příslušnou analýzou kvalitativních aspektů, jako je například soulad mezi nabídkou znalostí, dovedností a kompetencí a povoláním získaným do tří let po ukončení školní docházky, by rovněž pomohla posílit evropskou spolupráci, pokud jde o politiky v oblasti vzdělávání a odborné přípravy zaměřené na přechod ze vzdělávacího procesu na trh práce. Pomohla by monitorovat pokrok členských států na cestě k lepší zaměstnatelnosti absolventů, jakož i stanovit příklady osvědčených postupů a podpořit rozvoj iniciativ vzájemného učení,

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY, ABY:

zohlednily odlišnou situaci v jednotlivých členských státech a

VYZÝVÁ KOMISI, ABY:

A VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY:

v těsné spolupráci se skupinou pro stanovení ukazatelů v rámci Výboru pro zaměstnanost a se stálou skupinou pro ukazatele a měřítka zvážit, které ukazatele by byly nejvhodnější pro monitorování, které politiky v oblasti vzdělávání a odborné přípravy by mohly pomoci zlepšit zaměstnatelnost absolventů;

v členských státech stanovily příklady osvědčených postupů týkajících se hladkého přechodu z procesu vzdělávání a odborné přípravy do pracovního procesu tak, že vytvoří skupinu odborníků zabývající se přechodem absolventů z procesu vzdělávání a odborné přípravy na trh práce, a tím přispějí k plnění priorit strategického rámce „ET2020“. Tato skupina by měla sestávat z vnitrostátních odborníků jmenovaných členskými státy a z odborníků zastupujících příslušné sociální partnery jmenovaných Komisí a, s patřičným ohledem na zásadu subsidiarity, by měla:

(1) Úř. věst. C 119, 28.5.2009, s. 2.

(2) Úř. věst. C 324, 1.12.2010, s. 5.

(3) Úř. věst. C 70, 4.3.2011, s. 1.

(4) 11838/11.

(5) Úř. věst. C 372, 20.12.2011, s. 36.

(6) 17229/11 + ADD 1, 2 a 3.

(7) SN 5/12.

(8) Jak je uvedeno ve strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy z roku 2009, jedná se o referenční úroveň evropských průměrných výsledků, která by neměla být považována za konkrétní cíl, jehož mají jednotlivé země dosáhnout, nýbrž spíše za společný cíl, a členské státy se vyzývají, aby k jeho dosažení přispěly (Úř. věst. C 119, 28.5.2009, s. 7).

(9) Pro účely tohoto dokumentu pojem „absolvent“ označuje jakoukoli osobu, která ukončila proces vzdělávání a odborné přípravy s kvalifikací dosahující alespoň úrovně vyššího sekundárního vzdělání nebo postsekundárního vzdělání nezahrnovaného do terciárního vzdělání (ISCED 3 až ISCED 4, vyjma ISCED 3 C krátkého programu), nebo s kvalifikací na úrovni terciárního vzdělání (ISCED 5 a 6).

(10) Směrem k referenční úrovni týkající se přínosu vzdělávání a odborné přípravy k zaměstnatelnosti: (metodická poznámka EUR 24616 EN 2011).

PŘÍLOHA

Referenční úroveň evropských průměrných výsledků

(„evropská referenční úroveň“)

týkajících se podílu zaměstnaných absolventů vzdělávání a odborné přípravy

Členské státy se v roce 2009 dohodly, že referenční úrovně evropských průměrných výsledků („evropské referenční úrovně“), jakožto nástroj ke sledování pokroku a k určování výzev, který současně přispívá k vytváření fakticky podložených politik, by měly podporovat cíle vymezené v závěrech Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, které členské státy přijaly dne 12. května 2009 (1). V dané době bylo dosaženo dohody o pěti evropských referenčních úrovních a Komise byla požádána, aby předložila návrhy dalších referenčních úrovní, včetně úrovně v oblasti zaměstnatelnosti.

Členské státy přezkoumaly návrhy obsažené v pracovním dokumentu útvarů Komise ze dne 24. května 2011 (2) a nyní se dohodly rovněž na následující referenční úrovni podílu zaměstnaných absolventů přicházejících z procesu vzdělávání a odborné přípravy. Tato referenční úroveň doplňuje úrovně, které byly přijaty již v květnu roku 2009, a referenční úroveň mobility ve vzdělávání, kterou Rada přijala v listopadu roku 2011 (3). Referenční úroveň jako taková by měla být založena výhradně na existujících srovnatelných údajích. Měla by zohlednit odlišný výchozí stav jednotlivých členských států a rozdílné možnosti, které mají k dispozici pro zvýšení výkonnosti prostřednictvím politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. Neměla by být považována za konkrétní cíl, kterého by jednotlivé země měly do roku 2020 dosáhnout. Členské státy se spíše vyzývají k tomu, aby na základě vnitrostátních priorit a se zohledněním měnících se hospodářských podmínek zvážily, jakým způsobem a do jaké míry mohou přispět ke společnému dosažení evropské referenční úrovně v níže uvedených oblastech prostřednictvím vnitrostátních opatření.

Referenční úroveň týkající se podílu zaměstnaných absolventů vzdělávání a odborné přípravy

Zaměstnatelnost – tedy kombinace faktorů, jež jednotlivcům umožňují rozvíjet se směrem k získání zaměstnání nebo nastoupit do zaměstnání, zůstat v zaměstnání a postupovat ve své profesní dráze – představuje složenou koncepci, zahrnující nejen osobnostní vlastnosti, dovednosti, postoje a motivaci každého jednotlivce, ale další, vnější faktory, jež překračují rámec politiky v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, jako jsou regulace trhu práce, demografická situace, struktura hospodářství a hospodářská situace obecně.

S ohledem na tuto skutečnost a s cílem zdůraznit, co politiky v oblasti vzdělávání a odborné přípravy mohou učinit na podporu úspěšnosti v zaměstnání a pro zvýšení zaměstnatelnosti absolventů (4), kteří v současné době nejsou zapsáni do žádné činnosti v rámci dalšího vzdělávání či odborné přípravy, se členské státy dohodly na této referenční úrovni:

Cílová úroveň odkazuje na průměr EU a nepředstavuje vnitrostátní cíl pro jednotlivé členské státy.

Referenční úroveň by měla umožnit analýzu podle konkrétních dílčích populací. Mělo by dojít zejména k rozdělení údajů podle úrovní ISCED (8), studijního zaměření a studijního oboru, což by umožnilo například rozlišovat mezi výkony absolventů vyššího sekundárního vzdělávání, protože ti mají buď všeobecné vzdělání, nebo odborné vzdělání a přípravu, a výkony absolventů vysokoškolského vzdělávání podle studijního oboru.

Kromě toho by měla být provedena analýza zjišťující, do jaké míry studijní obory a úrovně dosaženého vzdělání odpovídají kategoriím povolání, jež absolventi vykonávají během svých prvních let zaměstnání; analýza by mohla vycházet z dosaženého vzdělání měřeného podle klasifikace ISCED.

Výše uvedená referenční úroveň bude členskými státy a Komisí přezkoumána a posouzena v rámci společné zprávy „ET 2020“ v roce 2014, aby bylo možné rozhodnout o tom, zda je nutná revize ukazatelů.

(1) Úř. věst. C 119, 28.5.2009, s. 7.

(2) 10697/11.

(3) Úř. věst. C 372, 20.12.2011, s. 31.

(4) Pro účely tohoto dokumentu pojem „absolvent“ označuje jakoukoli osobu ve věku 20–34 let, která ukončila proces vzdělávání a odborné přípravy s kvalifikací dosahující alespoň úrovně vyššího sekundárního vzdělání nebo postsekundárního vzdělání nezahrnovaného do terciárního vzdělání (ISCED 3 až ISCED 4, vyjma ISCED 3 C krátkého programu), nebo s kvalifikací na úrovni terciárního vzdělání (ISCED 5 a 6).

(5) Podle Mezinárodní jednotné klasifikace vzdělávání (ISCED) z roku 1997 se klasifikují vzdělávací činnosti v 7 hlavních úrovních, kde skupiny ISCED 0 až 2 a krátké programy skupiny 3C zahrnují nižší sekundární vzdělávání. V odhadech příslušných úrovní cíle na rok 2020 figurují pouze dvě úrovně absolventů, totiž absolventi s dosaženým vyšším sekundárním vzděláním (ISCED 3), postsekundárním vzděláním nezahrnovaným do terciárního vzdělávání (ISCED 4) a s dosaženým terciárním vzděláním (ICED 5 a 6). Absolventi s dosaženým obecným vyšším sekundárním vzděláním (ISCED 3A) by měli být povzbuzováni k účasti na dalším vzdělávání a odborné přípravě. Skupina absolventů s dosaženým nižším než vyšším sekundárním vzděláním (ISCED 0 až 2 a ISCED C3 krátký program) byla z odhadů vyloučena, protože představuje pouze malý vzorek (ve věkové skupině 20 až 34 let se v poslední době vyskytuje pouze malé množství absolventů, kteří ukončují školní docházku s nižším než vyšším sekundárním vzděláním), a vzhledem k tomu, že se členské státy již v roce 2003 dohodly, že sníží počet osob předčasně ukončujících vzdělávání a odbornou přípravu v celé věkové kohortě 18 až 24 let na méně než 10 % (tento cíl byl potvrzen ve strategii Evropa 2020).

(6) Dolní hranice 20 let věku byla zvolena tak, aby byla v souladu s novou věkovou kategorií zavedenou hlavním cílem pro míru zaměstnanosti v rámci strategie Evropa 2020 (tj. 20 až 64 let). Vzhledem k tomu, že v celé Evropě většina žáků dokončí vyšší sekundární vzdělávání (ISCED 3, vyjma ISCED 3 C krátkého programu) a postsekundární vzdělávání nezahrnované do terciárního vzdělání (ISCED 4) ve věku 18 až 20 let, očekává se, že tato nižší věková hranice umožní analyzovat zaměstnatelnost této kohorty 1, 2 a 3 roky po ukončení daného stupně vzdělání. Horní hranice 34 let věku byla naopak zvolena tak, aby odpovídala současné referenční úrovni týkající se dosaženého terciárního vzdělání, které se zjišťuje u věkové kohorty 30 až 34 let. Také tato horní hranice by měla optimálním způsobem zahrnout populaci čerstvých absolventů terciárního vzdělávání (ISCED 5 a 6).

(7) Zjišťuje se jako podíl zaměstnaných v populaci osob ve věku 20 až 34 let, které ukončily školní docházku před 1, 2 nebo 3 lety a v současné době nejsou zapsány do žádné činnosti v rámci dalšího vzdělávání či odborné přípravy. Vyloučeni jsou jednotlivci, kteří se právě účastní jakékoli formy vzdělávání nebo odborné přípravy, aby bylo zajištěno, že zaměstnatelnost uvedené věkové skupiny se nezmění v souvislosti s tím, že se daný jednotlivec v současné době účastní doplňování/zlepšování svých dovedností. Vzhledem k nedostatku horizontálních údajů, jimiž by se přesně měřil tok absolventů do zaměstnání, se používá průměr tří let po absolutoriu. Tento přístup pomáhá vyrovnat možný dopad krátkých období nezaměstnanosti, která jsou pro první roky zaměstnání běžná.

(8) Jak již bylo uvedeno, současná Mezinárodní jednotná klasifikace vzdělávání (ISCED) z roku 1997 rozlišuje vzdělávací činnosti v 7 hlavních úrovních od 0 do 6. Klasifikace ISCED 2011, obsahující 9 úrovní, bude ve všech zdrojích údajů EU týkajících se vzdělávání uplatňována od roku 2014. Z uvedeného vyplývá, že terciární vzdělávání bude dále rozděleno na bakalářskou, magisterskou a doktorandskou úroveň a že budou lépe vymezeny hranice mezi nižším a vyšším sekundárním vzděláváním.