[pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |

V Bruselu dne 31.3.2008

KOM(2008) 160 v konečném znění

ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU

o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 ze dne 16. června 2003

ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU

o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 ze dne 16. června 2003

1. ÚVOD

V článku 16 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1177/2003 ze dne 16. června 2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) je stanoveno, že „zprávu o práci vykonané podle tohoto nařízení předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě nejpozději do 31. prosince 2007”.

Tato zpráva dokumentuje pokrok, kterého dosáhly členské státy, kandidátské země a země ESVO společně s Komisí, pokud jde o ustanovení výše uvedeného nařízení Evropského parlamentu a Rady a souvisejících nařízení Komise vydaných v období 2003–2007.

2. HLAVNÍ BODY

2.1. SILC: zdroj referenčních údajů pro analýzu příjmů a chudoby na úrovni EU

Od přijetí nařízení č. 1177/2003 o projektu EU-SILC (statistika Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek) dne 16. června 2003 bylo dosaženo výrazného pokroku.

Projekt EU-SILC byl postupně zahájen v letech 2003 až 2005 ve všech členských státech EU a stal se zdrojem údajů pro analýzu rozdělení příjmů a sociálního začlenění na úrovni EU. V roce 2005 byly zpřístupněny průřezové údaje pro všech 25 členských států, Norsko a Island. Tyto údaje byly použity pro vytvoření společných ukazatelů pro proces sociální ochrany a sociální soudržnosti (základní ukazatele, sociální začlenění, důchody, zdravotnictví a dlouhodobá péče), které byly zahrnuty do Společné zprávy o sociální ochraně a sociálním začlenění spadající do otevřené metody koordinace.

Projekt EU-SILC byl zahájen na základě gentlemanské dohody v roce 2003 v šesti členských státech (Belgie, Dánsko, Řecko, Irsko, Lucembursko a Rakousko) a v Norsku.

V roce 2004 byl podle nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1177/2003 zrealizován ve dvanácti z patnácti členských států EU (Německo, Nizozemsko a Spojené království se v tomto ohledu zpozdily o jeden rok), v Estonsku, na Islandu a v Norsku. V roce 2005 fungoval tento projekt ve všech 25 členských státech EU, na Islandu a v Norsku. Bulharsko, Turecko a Rumunsko ho zahájily v roce 2006 a Švýcarsko je následovalo v roce 2007. Projekt bude později pravděpodobně spuštěn i v Bývalé jugoslávské republice Makedonii a v Chorvatsku.

Od samého začátku funguje projekt SILC ve všech zemích v ročních cyklech.

2.2. Právní rámec

Rovněž se rozvíjel právní rámec tohoto projektu. Vedle nařízení Evropského parlamentu a Rady schválil Výbor pro statistické programy pět prováděcích nařízení Komise – o pravidlech pro výběr a dohledávání, o definicích, o seznamu primárních (ročních) cílových proměnných, o aspektech šetření v terénu a postupech imputace a o zprávách o kvalitě, přičemž první čtyři nařízení byla v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst.) zveřejněna dne 17. listopadu 2003 a poslední nařízení dne 9. ledna 2004. Navíc je každý rok zveřejňováno nařízení Komise, které obsahuje seznam sekundárních cílových proměnných, tj. modulů zavedených v projektu EU-SILC, s možností opakování některého tématu každé čtyři roky nebo v delších intervalech. V Úředním věstníku byla zveřejněna nařízení Komise o mezigeneračním přenosu chudoby (modul 2005, č. 16/2004 ze dne 6. ledna 2004), o sociální participaci (modul 2006, č. 13/2005 ze dne 6. ledna 2005), o bydlení (modul 2007, č. 315/2006 ze dne 22. února 2006) a o nadměrném zadlužení a finančním vyloučení (modul 2008, č. 215/2007 ze dne 28. února 2007).

2.3. Financování ze strany EU

Každoroční financování projektu ze strany EU je zajištěno formou grantových dohod, které byly uzavřeny s národními statistickými úřady. Na realizaci projektu během prvních čtyř let sběru údajů pro SILC obdržely všechny členské státy, Norsko a Island finanční prostředky EU (v Estonsku nezačalo čtyřleté financování ze strany EU v prvním, nýbrž ve druhém roce sběru údajů). V obou nových členských státech, které se připojily v roce 2007 (Bulharsko a Rumunsko), financovala EU už činnost v roce 2006.

Finanční prostředky EU činily celkem asi 6,5 mil. EUR pro sběr údajů za rok 2004 a asi 11 mil. EUR v případě sběru údajů v období 2005–2007.

2.4. Sběr a šíření údajů pro SILC

Celkově lze říci, že sběr údajů pro SILC je úspěšný. Eurostat byl společně se sítí národních statistických úřadů schopen shromáždit, zkontrolovat a vydat tyto údaje v přiměřené době. Mezi referenčním rokem shromážděných údajů a posledními dostupnými ekonomickými údaji je však výrazná prodleva v délce dvou let.

Pokud jde o průřezovou složku projektu EU-SILC, byly do Eurostatu odeslány již dvě vlny údajů (2004 a 2005). Třetí vlna (rok 2006) v současné době probíhá. Činnost projektu SILC v roce 2004 se týkala patnácti zemí (dvanáct z patnácti starých členských států, Estonsko, Norsko a Island), zatímco v roce 2005 se projektu zúčastnilo 27 zemí (všech 25 členských států EU, Norsko a Island). Všechny dotčené země byly schopny poslat Eurostatu údaje za rok 2004 včas, a sice podle dané země buď do konce října, nebo do konce listopadu. V případě činnosti za rok 2005 došlo u dvou členských států (Slovinsko a Spojené království) při konečných pracích na průřezových údajích k prodlení v trvání několika měsíců.

Tyto údaje pak Eurostat šířil jak ve formě souhrnných tabulek na své internetové stránce, tak i ve formě souborů s anonymizovanými mikrodaty, k nimž mají za přísných podmínek přístup výzkumní pracovníci. Malta se však vyslovila proti vydání mikrodat. K anonymizaci jednotlivých záznamů dochází odstraněním nebo překódováním proměnných, které by se mohly použít nepřímo pro identifikaci jednotlivých osob či domácností. Soubory s průřezovými anonymizovanými mikrodaty byly vydány v červnu 2006 a v červnu 2007 pro informace SILC za rok 2004 a 2005. Z patnácti zemí, které projekt SILC zahájily v roce 2004 (dvanáct z patnácti starých členských států, Estonsko, Norsko a Island), jich bylo součástí vydání za rok 2004 čtrnáct (s výjimkou Islandu). Do vydání za rok 2005 bylo zahrnuto 26 z 27 dotčených zemí (všech 25 členských států s výjimkou Malty, Norsko a Island).

Panelová složka sběru informací pro projekt EU-SILC na čtyřletých individuálních trajektoriích začne plně fungovat až v roce 2010. Doposud byly vydány pouze panelové informace týkající se údajů pro SILC za roky 2004 a 2005. Toto vydání bylo omezeno na třináct zemí, jelikož ostatní země buď projekt SILC odstartovaly až v roce 2005, nebo čelily problémům při ověřování panelové složky SILC.

Objevilo se i prodlení při vydání panelových údajů, protože panelová uživatelská databáze za období 2004/2005 byla dostupná až v říjnu 2007.

Jakmile projekt dosáhne rozvinutého stádia (od roku 2010), budou se každý rok objevovat dva typy vydání:

- průřezová anonymizovaná uživatelská databáze s nejnovější vlnou projektu EU-SILC;

- panelová anonymizovaná uživatelská databáze zahrnující jednotlivé trajektorie v délce maximálně čtyři roky.

2.5. Obsah projektu EU-SILC

EU-SILC je multidimenzionální nástroj, který se zaměřuje na příjmy, ale současně zahrnuje i bydlení, práci, zdraví, demografii a vzdělání, a tím umožňuje studium multidimenzionálního přístupu k sociálnímu vyloučení.

Obsahuje primární (roční) a sekundární (modulové) cílové proměnné.

Primární cílové proměnné jsou buď informace o domácnosti nebo informace o jednotlivcích (o osobách ve věku 16 a více let) a jsou seskupeny do oblastí.

- Na úrovni domácnosti se jedná o pět oblastí: 1. základní údaje, 2. příjem, 3. bydlení, 4. sociální vyloučení, 5. informace o práci.

- Na osobní úrovni se rozlišuje pět oblastí: 1. základní/demografické údaje, 2. příjem, 3. vzdělání, 4. informace o práci a 5. zdraví. U dětí do 12 let se shromažďují také informace o péči o děti.

Sekundární cílové proměnné (moduly) se od roku 2005 prezentují každý rok pouze v průřezové složce nástroje. První moduly projektu EU-SILC se týkají těchto informací:

2005: Mezigenerační přenos chudoby

2006: Sociální participace

2007: Podmínky bydlení

2008: Nadměrné zadlužení/finanční vyloučení

2009: Hmotné strádání

2.6. Zpravodajská jednotka

EU-SILC zahrnuje pouze osoby, kteří žijí v domácnostech. Osoby žijící v kolektivní domácnosti a v ústavech jsou z cílového základního souboru vyloučeny. Vyloučení starých lidí žijících v ústavech, zdravotně postižených osob a dalších zranitelných skupin, mezi něž patří bezdomovci, z výběrových souborů může mít v jednotlivých zemích odlišný dopad. Méně zastoupeny mohou být také některé zranitelné skupiny žijící v domácnostech, jelikož nejsou snadno k dostižení. Tyto skupiny však vyžadují specifické metody sběru údajů, které nejsou slučitelné s rámcem EU-SILC.

V projektu EU-SILC jsou povoleny dva typy sběru proměnných o domácnostech a jednotlivých osobách. Ve většině zemí (země bez registrů) dostanou všichni členové vybraných domácností ve věku 16 a více let osobní dotazník, který mají vyplnit. V zemích s registrem (Dánsko, Finsko, Island, Nizozemsko, Norsko, Švédsko, Slovinsko) dostane osobní dotazník pouze vybraný respondent z domácnosti a proměnné o domácnosti a příjmu jsou získávány buď z registru, nebo od vybraného respondenta.

2.7. Problematika provádění statistického výběru

Pokud jde o provádění statistického výběru, sbírají všechny země informace o reprezentativních náhodných výběrových souborech z cílového základního souboru. Výjimkou je Německo, kde byl při zahájení projektu EU-SILC použit stávající kvótní výběr; tento nepravděpodobností výběrový soubor bude v souladu s nařízením č. 1177/2003 postupně zrušen do roku 2008.

Aby bylo možné produkovat průřezové a panelové informace každý rok, přičemž by se panelová složka týkala minimálně čtyř let, doporučil Eurostat rotační systém. Za tímto účelem je výběrový soubor rozdělen do čtyř dílčích výběrových souborů nazvaných „rotační skupiny“, z nichž každá reprezentuje celou populaci. Myšlenka pak spočívá ve vyřazení jedné skupiny každý následující rok a sledování osob v ostatních skupinách. Tento čtyřletý rotační model, který doporučil Eurostat, přijala většina z 27 zemí. V Norsku a ve Francii se uplatňuje rotační model s delším intervalem (8, respektive 9 let).

Některé země použily i alternativní struktury šetření. Lucembursko si zvolilo čistý dlouhodobý systém, který každý rok doplňuje nový výběrový soubor s cílem zajistit průřezovou reprezentativnost. Švédsko má dva oddělené systémy: průřezové šetření a čistý dlouhodobý systém. A konečně Finsko používá upravené rotační schéma, v němž je základní dvouletý rotační systém doplněn sledováním dvou dílčích výběrových souborů po dobu dalších dvou let, aby bylo možné získat čtyřletou trajektorii.

Administrativní údaje se používají v zemích, kde je k dispozici část informací pro SILC. V tzv. zemích s registrem (Dánsko, Finsko, Island, Nizozemsko, Norsko, Švédsko, Slovinsko) se většina složek z kategorie příjmu a některé demografické informace získávají z administrativních registrů. Další osobní proměnné jsou získávány zejména formou telefonického dotazování. Ve všech ostatních zemích kromě Irska a Německa se kompletní informace získávají při šetření mezi domácnostmi a osobním dotazováním členů domácnosti. V Irsku jsou informace o domácnostech, které k tomu výslovně daly svůj souhlas (asi 25 % domácností), získávány z administrativních registrů. Německo používá korespondenční šetření, v němž jednotlivé osoby vyplňují a odevzdávají dotazník samy.

2.8. Velikosti výběrových souborů

Jak vyplývá z následující tabulky, dosáhly téměř všechny země pro fungování projektu SILC v roce 2005 minimální efektivní velikosti výběrového souboru pro průřezovou složku podle definice v nařízení č. 1177/2003. Jediné výjimky představují Česká republika, Nizozemsko a Portugalsko.

Je třeba poznamenat, že byla udělena zvláštní odchylka, na základě které může mít Česká republika pro první rok sběru údajů menší velikost výběrového souboru.

Dosažená efektivní velikost výběrového souboru (na základě dosaženého výběrového souboru)[1] | Minimální efektivní velikost výběrového souboru – domácnosti (podle definice v nařízení) |

Belgie | 4939 | 4750 |

Kypr | 3533 | 3250 |

Česká republika | 3687 | 4750 |

Dánsko | 5957 | 4250 |

Estonsko | 3970 | 3500 |

Německo | - | 8250 |

Řecko | 4283 | 4750 |

Španělsko | 9088 | 6500 |

Francie | 8787 | 7250 |

Maďarsko | 5328 | 4750 |

Island | 2958 | 2250 |

Irsko | 4680 | 3750 |

Itálie | 15625 | 7250 |

Lotyšsko | 3284 | 3750 |

Litva | 4353 | 4000 |

Lucembursko | - | 3250 |

Malta | 3459 | 3000 |

Nizozemsko | 3931 | 5000 |

Norsko | 5991 | 3750 |

Rakousko | 4476 | 4500 |

Polsko | 13183 | 6000 |

Portugalsko | 2817 | 4500 |

Finsko | 8020 | 4000 |

Slovensko | 5147 | 4250 |

Slovinsko | 7892 | 3750 |

Švédsko | 6133 | 4500 |

Spojené království | - | 7500 |

V případě panelové složky lze v tomto stadiu situaci vyhodnotit pouze pro 15 zemí, které zrealizovaly projekt SILC v roce 2004 a pro něž jsou k dispozici panelové údaje za roky 2004 a 2005. Jedná se o dvanáct zemí z patnácti členských států (Německo, Nizozemsko a Spojené království se se spuštěním projektu opozdily o jeden rok), Estonsko, Island a Norsko. Z tabulky je zřejmé, že v prvních dvou letech panelové složky požadavek na minimální velikost nesplnily Belgie a Irsko.

Dosažená efektivní velikost výběrového souboru (na základě dosaženého výběrového souboru)1 | Minimální efektivní velikost výběrového souboru – domácnosti (podle definice v nařízení) |

Belgie | 2851 | 3500 |

Estonsko | 3091 | 2750 |

Dánsko | 3250 |

Řecko | 3456 | 3500 |

Španělsko | 6394 | 5000 |

Francie | 6757 | 5500 |

Island | 1908 | 1700 |

Irsko | 2118 | 2750 |

Itálie | 11145 | 5500 |

Lucembursko | 2500 |

Norsko | 3656 | 2750 |

Rakousko | 3089 | 3250 |

Portugalsko | 3250 |

Finsko | 3312 | 3000 |

Švédsko | 4866 | 3500 |

2.9. Zprávy a studie

V souladu s nařízením č. 1177/2003 předložilo všech patnáct zemí, které projekt SILC zahájily v roce 2004, do konce prosince 2005 a prosince 2006 průběžnou a závěrečnou zprávu o kvalitě. Na jejich základě vypracoval Eurostat v červnu 2006 jednotnou zprávu EU o kvalitě, v níž byly zkombinovány průběžné a závěrečné národní zprávy; a to z toho důvodu, že v prvním roce sběru údajů, kdy chyběly panelové informace, byly mezi oběma typy zpráv velmi malé rozdíly.

Pro účely projektu SILC v roce 2005 obdržel Eurostat do konce prosince 2006 průběžné zprávy o kvalitě od všech 27 dotčených zemí a vypracoval syntézu, která se nyní nachází ve fázi finalizace (došlo k mírnému zpoždění).

Nyní pokračuje proces související se závěrečnými zprávami o kvalitě za rok 2005.

Průběžná zpráva zahrnuje oddíly o různých aspektech počínaje přesností (plán výběrových šetření, chyby při provádění statistického výběru, chyby, které nevznikly v důsledku provádění statistického výběru, metoda sběru údajů, trvání dotazování) a konče srovnatelností (základní pojmy a definice, složky z kategorie příjmu) a spojitostí.

Součástí závěrečné zprávy jsou části týkající se relevance, přesnosti (plán výběrových šetření, chyby při provádění statistického výběru, chyby, které nevznikly v důsledku provádění statistického výběru, metoda sběru údajů, proces imputace, imputované nájemné, firemní vozidla), srovnatelnosti (základní pojmy a definice, složky z kategorie příjmu, pravidla pro dohledávání), včasnosti a přesnosti, dostupnosti, jasnosti a spojitosti.

Kromě toho zahájila Komise realizaci několika opatření, která mají posoudit kvalitu a zejména srovnatelnost informací pro SILC:

- Byly vydány metodické studie, které se zabývají klíčovými otázkami srovnatelnosti na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni. Toho bylo dosaženo vyhlášením výběrového řízení, které má řešit takové otázky, jako je vliv definice domácnosti, srovnatelnost administrativních údajů a údajů z šetření, metoda sběru údajů, různé zpracování záporných příjmů a otázky provádění statistického výběru. Národním statistickým úřadům byly navíc nabídnuty granty na provedení metodických studií o dopadu srovnatelnosti využití vnitrostátních zdrojů (např. studie o používání registrů v porovnání s používáním údajů z šetření; vliv použití různých metod pro odhad imputovaného nájemného; analýza spojitosti s národními účty nebo jiných informací z šetření; studie vyčerpání).

- Byla zřízena pracovní metodická skupina, jejímž úkolem je diskuse o otázkách, jako jsou techniky imputace, zpracování paušálních částek, imputované nájemné a status soukromých důchodových plánů v rámci příjmů.

- Společně s finským statistickým úřadem zorganizoval Eurostat konferenci o projektu SILC, která se konala ve dnech 6. až 8. listopadu 2006 v Helsinkách a na níž byly přezkoumány všechny rozměry projektu a byl navržen akční plán.

- Během prvního roku, pro který jsou dostupné potřebné údaje, počítá Eurostat systematicky standardní chyby pro ukazatele opírající se o příjmy.

2.10. Zveřejňování

Vedle mikrodat pro výzkumné pracovníky a souhrnných tabulek na své internetové stránce vypracoval Eurostat v září 2005 malou publikaci (Statistics in Focus (Statistika v kostce)), která obsahuje průřezové ukazatele běžně používané jako součást otevřené metody koordinace o sociálním začlenění. Tato publikace nazvaná „Income, poverty and social exclusion in the EU25“ (Příjmy, chudoba a sociální vyloučení ve 25 členských zemích EU) využívá informace z projektu SILC v roce 2004. V současné době Eurostat připravuje nové vydání opírající se o údaje pro SILC v roce 2005.

Projekt EU-SILC je nyní navíc uváděn jako klíčový zdroj pro kapitoly o sociální soudržnosti většího počtu obecných publikací, jako je „Joint Report on Social Inclusion and Social Protection“ (Společná zpráva o sociální ochraně a sociálním začlenění), výroční zprávy o pokroku, „Measuring progress towards a more sustainable Europe - 2007 monitoring report of the EU sustainable development strategy (and previous SDS monitoring reports)“ (zpráva Měření pokroku k udržitelnější Evropě – monitorovací zpráva z roku 2007 ke strategii udržitelného rozvoje EU (a předchozí monitorovací zprávy ke strategii udržitelného rozvoje)), ročenka Eurostatu, zpráva o sociální situaci, příručka „Key figures on Europe“ (Klíčové údaje o Evropě) a publikace „Panorama on men and women in the European Union“ (Panorama o mužích a ženách v Evropské unii).

Šíření informací v rámci projektu SILC je však třeba nadále zlepšovat. Je například zapotřebí vypracovat dva druhy analýzy (a odpovídající publikace): statistickou publikaci (monografie včetně statistické analýzy) a sérii krátkých statistických analýz ve stejném formátu, jako jsou publikace Eurostatu nazvané Statistika v kostce.

3. ZÁVĚR

Od přijetí nařízení č. 1177/2003 se projekt SILC stal stěžejním zdrojem referenčních údajů pro statistiku o rozdělení příjmů, chudobě a sociálním vyloučení na úrovni EU a tyto údaje se používají v souvislosti se strukturálními ukazateli a s uplatňováním otevřené metody koordinace. Byl vytvořen právní rámec a po dobu prvních čtyř let sběru údajů v každé zemi bylo zaručeno náležité financování ze strany EU. Sběr a šíření údajů ve formě tabulek a mikrodat ve prospěch výzkumných pracovníků v oblasti průřezových údajů pro projekt SILC jsou pod kontrolou, ačkoli je zde stále prostor pro zlepšení, pokud jde o včasnost. Panelová složka projektu EU-SILC se objevuje v počátečních stádiích a bude plně funkční až v roce 2010. Jediné panelové informace, které jsou v současné době dostupné, jsou omezeny na třináct zemí. Značná částka byla investována do hodnocení kvality údajů pro SILC ve formě zpráv o kvalitě a metodických studií. Řadu otázek kvality do hloubky prostudovala i pracovní metodická skupina a konference SILC, která se konala v listopadu 2006 v Helsinkách. A nakonec, i když bylo vypracováno několik publikací, je třeba dále rozvíjet šíření informací v rámci projektu SILC.

[1] Dosažené efektivní velikosti výběrových souborů získáme vydělením dosažené velikosti výběrového souboru tzv. efektivností výběrového souboru šetření. Pro tuto tabulku odhadl efektivnost výběrového souboru šetření pro první vlnu EU-SILC (2004 nebo 2005) Eurostat. Tyto informace nejsou ještě k dispozici pro Německo a Spojené království. Samostatné výpočty jsou dostupné pro Lucembursko, ale nelze je přesně srovnávat. Lze konstatovat, že odchylky menší než 10–15 % od regulačních cílů jsou v rámci tolerance implikované mírou přesnosti při odhadování efektivností výběrového souboru šetření, které provedl Eurostat. Tučně napsané údaje jsou nižší než toto pásmo tolerance.