Na žádost, aby Komise předložila doporučení s cílem podpořit používání těchto vnitrostátních prohlášení, Komise podpořila doporučení interinstitucionální pracovní skupiny . Komise by však zároveň chtěla zdůraznit, že používání vnitrostátních prohlášení lze vhodněji podpořit pomocí jiných opatření, jako je začlenění příslušných informací do veřejných dokumentů (např. do výročních zpráv o činnosti Komise), shromažďování osvědčených postupů, informační schůzky v příslušných fórech nebo propagace vnitrostátních prohlášení u ministrů financí, vnitrostátních parlamentů a nejvyšších kontrolních orgánů.

Co se týče politiky soudržnosti, byl členským státům nabídnut široký okruh zjednodušujících možností, které musí nyní využít a přitom se vyvarovat tvorby vnitrostátních pravidel přesahujících rámec požadavků EU („gold-plating“). Ve stejném duchu byla nedávno prostřednictvím zdokonalených právních předpisů zjednodušena pravidla pro zadávání veřejných zakázek a pravidla státní podpory. Jakmile tyto předpisy vstoupí plně v platnost, měly by přispět ke snížení počtu chyb. Komise dále vystoupila s politickou iniciativou na ustavení skupiny odborníků, která by nezávisle posoudila způsob, jak členské státy těchto zjednodušujících možností využily, a která by ke zjednodušení předpisů hledala další možnosti. Dne 10. července 2015 Komise svým rozhodnutím zřídila skupinu nezávislých odborníků na vysoké úrovni, jež bude sledovat zjednodušení z pohledu příjemců evropských strukturálních a investičních fondů. Ustavení této skupiny ohlásila komisařka pro regionální politiku Corina Creţu dne 9. června 2015. Účelem vytvoření skupiny je posoudit, jak členské státy přejímají možnosti zjednodušení přístupu k těmto fondům a jejich využívání, tak aby se snížila administrativní zátěž pro příjemce.

Bude-li mít Komise na základě svých hodnocení a analýz za to, že údaje od členských států nejsou správné, bude to jasně uvedeno v příslušné výroční zprávě o činnosti jejích útvarů.

Co se týče souladu praxe GŘ pro rozšíření s článkem 88 finančního nařízení a článkem 100 jeho prováděcích pravidel, Komise zdůrazňuje, že tato ustanovení se týkají výlučně potvrzení výdajů, k němuž v žádné z těchto operací nedošlo. Komise tudíž nesouhlasí s tím, že tento článek nebyl dodržen. V žádné fázi totiž neproběhla s přijímající zemí o těchto operacích komunikace, jež by nasvědčovala tomu, že Komise související výdaj potvrdila.

Pokud jde o žádost EP, aby Komise posoudila současnou situaci ohledně právních předpisů členských států v této oblasti, Komise připomíná, že předcházení střetu zájmů na vnitrostátní úrovni obecně spadá do pravomoci členských států, a to i tehdy, pokud se možný střet zájmů týká řízení finančních prostředků z rozpočtu Unie.

Komise by chtěla připomenout, že finanční nařízení a jeho prováděcí pravidla stanoví jasný právní rámec pro udělování grantů bez výzvy k podávání návrhů a pro zadávání veřejných zakázek v jednacím řízení bez předchozího uveřejnění (v rámci přímého řízení). Tento právní základ upravuje zvláštní situace, kdy lze granty udělit a veřejné zakázky zadat přímo. Jedná se např. o humanitární pomoc, civilní ochranu nebo pomoc pro řešení krizí, výjimečné situace, monopolní postavení, určení daných subjektů normotvůrcem v základním právním aktu nebo o akce zvláštní povahy vyžadující určitý zvláštní typ příjemce, většinou pokud jde o jeho technickou kompetenci, vysokou odbornost či zvláštní správní pravomoc. V případě veřejných zakázek se v souladu s článkem 53 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení v každé výroční zprávě o činnosti vykazuje počet uskutečněných následných jednacích řízení za jeden rok (příloha 3, tabulky 11 a 12).

Je třeba poukázat na to, že mezi těmito zvláštními situacemi a právním statusem příjemce nebo dodavatele neexistuje žádné spojení. To, zda je subjekt mezinárodní organizací, či nikoli, je v těchto konkrétních případech irelevantní: předpokládanou výsadu, kterou by subjekt mohl získat na základě toho, že je jako mezinárodní organizace klasifikován, nelze spatřovat v přímém řízení, ale v získání přístupu také k někdejšímu společnému řízení, nyní nepřímému řízení.

Usnesení rovněž žádá, aby Komise informovala EP o vyšetřování úřadu OLAF zahájeném v roce 2011 a aby poskytla EP seznam s výčtem všech organizací, společností, dalších subjektů a osob, které získaly od Komise smluvní zakázky bez výzvy k podávání návrhů (nabídkového řízení), a aby uvedla jejich právní status.

Ohledně první žádosti: Komise pravidelně informuje předsedu výboru CONT a jeho členy. Komise zejména připomíná, že dne 17. června 2015 byli předseda výboru CONT a jeho členové na neveřejné schůzi informováni o hlavních bodech následných opatření, která Komise úřadu OLAF ve věci IMG uložila. Komise by chtěla odkázat na tyto informace.

Pokud jde o druhou žádost, Komise se domnívá, že poskytnutí seznamu příjemců smluvních zakázek zadaných v rámci jednacího řízení nebo příjemců přímo udělených grantů s uvedením jejich právního statusu by představovalo neúměrnou pracovní zátěž, neboť v ústředních databázích nejsou tyto údaje snadno dostupné. Kromě toho jsou tyto případy přímého udělení, jak bylo již uvedeno výše, jasně uvedeny ve výročních zprávách o činnosti.

4.4 Úřad OLAF (body 280–287)

Žádosti Parlamentu v této oblasti se týkají hlavně vztahů mezi úřadem OLAF a dozorčím výborem OLAF. Komise může EP ujistit, že těmto vztahům je věnována náležitá pozornost.

Zejména pokud jde o nezávislost dozorčího výboru v souladu s nařízením č. 888/2013, učinil úřad OLAF, nakolik to jen bylo možné, opatření za účelem zajištění nezávislého fungování a finanční autonomie dozorčího výboru a jeho rozpočtu. Komise zkoumá možnost dalšího posílení dozorčího výboru v rámci stávajícího právního rámce, zejména pokud jde o řízení jeho lidských zdrojů a rozpočtu. EP o tom bude náležitě informován. Podobně, pokud jde o žádost, aby úřad OLAF konzultoval s dozorčím výborem před jakoukoli změnou pokynů pro zaměstnance k postupům vyšetřování a před stanovením politických priorit vyšetřování, úřad OLAF již konzultoval s dozorčím výborem ohledně svých obecných zásad vyšetřovacích postupů pro zaměstnance a ohledně svých priorit politiky v oblasti vyšetřování v souladu s nařízením č. 883/2013 a v souladu s pracovním ujednáním mezi úřadem OLAF a dozorčím výborem a je odhodlán tak činit i v budoucnu.

Co se týče provádění doporučení dozorčího výboru, Komise může ujistit EP, že všechna doporučení dozorčího výboru byla úřadem OLAF pečlivě posouzena a do provádění některých z nich jsou investovány značné zdroje. Rok 2014 byl prvním rokem, ve kterém dozorčí výbor kontroloval, jak jsou prováděna jeho doporučení z předchozích let. V současnosti je vytvářen postup, jak takové kontroly přijímaných opatření provádět v budoucnu. Úřad OLAF a dozorčí výbor společně usilují o to, aby v tomto směru bylo dosaženo dobré spolupráce. Legalitu vyšetřování zahájených úřadem OLAF v souvislosti s jeho reorganizací dne 1. února 2012 posoudil dozorčí výbor ve své zprávě č. 3/2014 ze dne 20. ledna 2015. Úřad OLAF předložil dne 9. února 2015 k této zprávě své připomínky, jež byly připojeny ke zprávě dozorčího výboru zaslané orgánům dne 12. února 2015. Statistické údaje o době trvání vyšetřování zahrnuje úřad OLAF do svých výročních zpráv. Generální ředitel úřadu OLAF kromě toho požádal dozorčí výbor, aby vydal komplexní stanovisko ke statistickým údajům úřadu OLAF; dozorčí výbor toto stanovisko zahrnul do svého pracovního programu na rok 2015.

* * *