P9_TA(2020)0369

Geneticky modifikovaná kukuřice MON 89034 (MON-89Ø34-3)

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. prosince 2020 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 (MON-89Ø34-3), sestávají z nich nebo jsou z nich vyrobeny, na trh, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Evropský parlament,

— s ohledem na návrh prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 (MON-89Ø34-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D069149/02,

— s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 a čl. 23 odst. 3 tohoto nařízení,

— s ohledem na hlasování Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat podle článku 35 nařízení (ES) č. 1829/2003, které proběhlo dne 26. října 2020 a na němž nebylo přijato žádné stanovisko,

— s ohledem na články 11 a 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2),

— s ohledem na stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) ze dne 3. prosince 2008, které bylo zveřejněno dne 18. prosince 2008 (3),

— s ohledem na stanovisko úřadu EFSA ze dne 25. září 2019, které bylo zveřejněno dne 7. listopadu 2019 (4),

— s ohledem na svá předchozí usnesení o námitkách proti povolení geneticky modifikovaných organismů (GMO) (5),

— s ohledem na čl. 112 odst. 2 a 3 jednacího řádu,

— s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin,

A. vzhledem k tomu, že rozhodnutím Komise 2009/813/ES (6) se povoluje uvedení na trh potravin a krmiv, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny; vzhledem k tomu, že oblast působnosti uvedeného povolení se rovněž vztahuje na uvedení jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 nebo z ní sestávají, na trh pro stejná použití jako jiná kukuřice, s výjimkou pěstování;

B. vzhledem k tomu, že dne 3. srpna 2018 podala společnost Monsanto Europe N. V. jménem Monsanto Company, Spojené státy Komisi v souladu s článkem 11 a 23 nařízení (ES) č. 1829/2003 žádost o obnovení tohoto povolení;

C. vzhledem k tomu, že dne 3. prosince 2008 přijal úřad EFSA k původní žádosti o povolení kladné stanovisko, které bylo zveřejněno dne 18. prosince 2008;

D. vzhledem k tomu, že dne 25. září 2019 přijal úřad EFSA k žádosti o obnovení povolení kladné stanovisko, které bylo zveřejněno dne 7. listopadu 2019;

E. vzhledem k tomu, že geneticky modifikovaná kukuřice MON 89034 byla vyvinuta tak, aby produkovala syntetický insekticidní protein Cry1A.105 a Cry2Ab2 (známé též jako toxin Bt), který má v porovnání s přírodní bakterií, z níž je odvozen, zvýšenou toxicitu, proti hmyzím škůdcům z řádu Lepidoptera, na ochranu proti některým konkrétním škůdcům z rodu Lepidoptera (7);

F. vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1829/2003 stanoví, že geneticky modifikované potraviny nebo krmiva nesmí mít nepříznivé účinky na zdraví lidí a zvířat či na životní prostředí, a požaduje, aby Komise při návrhu svého rozhodnutí zohlednila veškerá příslušná ustanovení právních předpisů Unie a další opodstatněné faktory důležité pro danou záležitost;

Obavy členských států ohledně stanovisek EFSA

G. vzhledem k tomu, že během období konzultací v souvislosti s původní žádostí o povolení vznesly členské státy k návrhu stanoviska úřadu EFSA řadu kritických připomínek (8); vzhledem k tomu, že tyto kritické připomínky zahrnují obavy z toho, že krmné studie s brojlery nejsou vhodné pro posuzování toxikologické bezpečnosti, protože se netýkají toxikologických koncových bodů, protože návrh žadatele na environmentální monitorovací plán nesplňuje cíle stanovené v příloze VII směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (9), protože nebyly prostudovány kombinované účinky obou toxinů, protože nelze vyloučit zvýšení alergenní aktivity způsobené proteiny Cry1A.105 a Cry2Ab2 v potravinách a krmivech vyrobených z geneticky modifikované kukuřice MON 89034 a že závěry o podstatné ekvivalenci geneticky modifikované kukuřice MON 89034 a konvenční kukuřice jsou předčasné;

H. vzhledem k tomu, že během období konzultací v souvislosti s obnovením povolení vznesly členské státy znovu k návrhu stanoviska úřadu EFSA řadu kritických připomínek (10); vzhledem k tomu, že k těmto kritickým připomínkám patří to, že poslední roční monitorovací zprávy neuvádějí skutečnost, že nedávno byla v Evropě (ve Francii) zaznamenána volně rostoucí populace rostlin teosinte, jež se mohou křížit s kukuřicí, a že plán monitorování založený na souhlasu uděleném na základě rozhodnutí Komise 2005/635/ES (11) a monitorovací zprávy (2010-2018) mají základní nedostatky a nejsou v souladu se směrnicí 2001/18/ES ani s příslušnými pokyny úřadu EFSA o monitorování životního prostředí po uvedení na trh; kromě toho mnohé členské státy znovu vyjádřily své obavy týkající se úvodního posouzení rizik ze strany úřadu EFSA (12);

Neplatné toxikologické studie

I. vzhledem k tomu, že byly provedeny studie bezpečnosti pro posouzení akutní toxicity a degradace v žaludečních šťávách s proteiny Cry1A.105 a Cry2Ab2, jež produkuje kmen E.coli; vzhledem k tomu, že příslušný orgán členského státu vyjádřil obavy ohledně nedostatku ekvivalence mezi proteiny obsaženými v E.coli a v MON 89034 (13) a vyjádřil tak pochyby ohledně platnosti těchto studií toxicity;

J. vzhledem k tomu, že obecně je možné přikládat nízký význam toxikologickým testům prováděným s izolovanými proteiny s ohledem na to, že nezvažují účinky proteinu v kombinaci se samotnou rostlinou;

K. vzhledem k tomu, že například některé rostliny včetně kukuřice přirozeně produkují inhibitory proteinázy, u nichž se prokázalo, že zpomalují degradaci toxinů Bt; vzhledem k tomu, že to vede mnohem vyšší toxicitě toxinu Bt, je-li požit spolu s rostlinnou tkání, ve srovnání s požitím samotného toxinu; vzhledem k tomu, že studie z roku 1990, kterou provedli vědečtí pracovníci z Monsanto, prokázala, že dokonce i přítomnost extrémně nízkých hladin inhibitorů proteinázy zvýšila insekticidní aktivitu toxinů Bt až dvacetkrát (14); vzhledem k tomu, že tato interakce nebyla nikdy posuzována ani uváděna agenturou EFSA v jejích posouzeních rizik geneticky modifikovaných rostlin obsahujících toxiny Bt;

L. vzhledem k tomu, že bylo prokázáno, že faktory zvyšující toxicitu toxinů Bt mohou mít rovněž dopad na jejich selektivitu (15); zvýší-li se účinnost toxinu Bt na cílové organismy, může se rovněž snížit jeho selektivita a může se objevit citlivost celé řady necílových organismů; vzhledem k tomu, že i když nebyl až dosud podniknut žádný systematický výzkum, některé studie poukazují na účinky inhibitorů proteázy v kombinaci s toxiny Bt na necílový hmyz (16);

M. vzhledem k tomu, že dosud není známé riziko vyšší toxicity pro lidi a savce v důsledku interakce mezi inhibitory proteázy a toxiny Bt v geneticky modifikovaných rostlinách;

Otázky ohledně schopnosti Bt působit jako adjuvans

N. vzhledem k tomu, že několik studií ukázalo, že byly pozorovány vedlejší účinky, které mohou mít dopad na imunitní systém po expozici toxinům Bt, a že některé toxiny Bt mohou mít adjuvantní vlastnosti (17), což znamená, že mohou zvyšovat alergenicitu jiných proteinů, s nimiž přijdou do styku;

O. vzhledem k tomu, že zatímco úřad EFSA uznává, že u Cry1Ac (18) bylo prokázáno, že funguje jako adjuvans, dospěl k závěru, že jelikož kukuřice není běžnou alergenní potravinou, je nepravděpodobné, že by adjuvantní účinek proteinů Cry, který byl pozorován po vysokých dávkách v intragastrickém nebo intranazálním podání, vyvolal jakékoli obavy ohledně alergenicity (19); vzhledem ale k tomu, že úřad EFSA nepřihlíží ke skutečnosti, že kukuřice produkuje inhibitory proteinázy (20), a že je tudíž nutné počítat s mnohem pomalejším odbouráváním toxinů Bt, pokud jsou požity spolu s rostlinným materiálem, než tomu je v jejich izolované podobě; vzhledem k tomu, že tento rozdíl rovněž může posílit jejich schopnost působit jako adjuvans, a tudíž zneplatňuje studie používající izolované proteiny; vzhledem k tomu, že nebyly provedeny žádné empirické studie, které by se zabývaly skutečnou imunogenicitou toxinů Bt produkovaných geneticky modifikovanými rostlinami; vzhledem k tomu, že odbourávání proteinů v trávicích tekutinách, jež je rovněž relevantní pro posouzení potenciální alergenicity, bylo testováno s využitím proteinů produkovaných v E.coli v izolaci;

Plodiny Bt: účinky na necílové organismy a zvýšená rezistence

P. vzhledem k tomu, že na rozdíl od používání insekticidů, kdy k expozici dochází v okamžiku postřiku a po omezený čas poté, vede používání geneticky modifikovaných plodin Bt ke kontinuální expozici cílových a necílových organismů toxinům Bt;

Q. vzhledem k tomu, že předpoklad, že toxiny Bt mají jediný cílově specifický způsob účinku, již nemůže být považován za správný, a že nelze vyloučit účinky na necílové organismy (21); vzhledem k tomu, že se objevují zprávy o tom, že je rozličnými způsoby postihován rostoucí počet necílových organismů; vzhledem k tomu, že v nedávném přehledu (22) je zmíněno 39 recenzovaných publikací, v nichž jsou hlášeny významné nepříznivé účinky toxinů Bt na mnoho „nezahrnutých“ druhů;

R. vzhledem k tomu, že k toxicitě toxinů Bt mohou výrazně přispět kombinované účinky, jako je kombinace s inhibitory proteinázy; vzhledem k tomu, že otázka selektivity je zvláště důležitá u syntetických toxinů Bt, jako jsou Cry1A.105 and Cry2Ab2, které mohou vykazovat menší selektivitu v kombinaci s vyšší toxicitou; vzhledem k tomu, že úřad EFSA se stále domnívá, že toxiny Bt postihují pouze úzkou škálu necílových organismů, a nepřihlíží k žádným kombinovaným účinkům; vzhledem k tomu, že k expozici toxinům Bt může prostřednictvím úniků, odpadů a hnoje docházet u širší škály necílových organismů;

S. vzhledem k tomu, že v rámci posouzení rizik nebyly hodnoceny žádné účinky na necílové organismy; vzhledem k tomu, že příslušný orgán členského státu uvádí, že „neexistují dostatečné studie, aby bylo možné dospět k závěru, že expozice životního prostředí, a tudíž i účinky na necílové organismy, budou zanedbatelné“, a že „experimentální důkazy z těch několika málo studií, které jsou k dispozici, ukazují, že toxiny Bt budou přítomny ve výkalech hospodářských zvířat krmených plodinami Bt; v případě jakéhokoli uplatnění plodin Bt na trhu by proto měly být provedeny pokusy, aby bylo možné vyvodit závěry o následných účincích a rizicích pro necílové organismy“ (23);

T. vzhledem k tomu, že se posouzení rizik nezabývalo rizikem vzniku rezistence vůči toxinům Bt u cílových škůdců, jež by mohla vést k používání pesticidů, které budou méně bezpečné pro životní prostředí, nebo k větším dávkám a k většímu počtu aplikací na geneticky modifikované plodiny v pěstitelské zemi; vzhledem k tomu, že Úřad pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických navrhuje postupné ukončení pěstování mnoha stávajících hybridních odrůd kukuřice Bt, jakož i některých odrůd bavlny Bt v příštích třech až pěti letech kvůli zvyšující se rezistenci hmyzu vůči těmto plodinám (24);

U. vzhledem k tomu, že ačkoli se tvrdí, že používání plodin Bt vede k poklesu v používání insekticidů, nedávná studie zveřejněná ve Spojených státech (25) dospěla k závěru, že „několik analýz zabývajících se vlivem plodin Bt na vzorce používání pesticidů patrně nezohlednilo ošetřování semen, a tak mohlo pokles v používání insekticidů v souvislosti s plodinami Bt (zejména, pokud jde o ‚ošetřenou plochu‘) nadhodnotit“; vzhledem k tomu, že stejná studie dospěla k závěru, že u kukuřice a sójových bobů Bt se často přistupuje k ošetřování semen neonikotinoidy a že „tento vzorec použití může mít nezamýšlené důsledky, zejména rezistenci u cílových škůdců, rozšíření necílových škůdců a znečištění s kaskádovými škodlivými účinky na volně žijící a planě rostoucí druhy“, přičemž „některé z těchto účinků se již objevují“; vzhledem k tomu, že Unie zakázala venkovní použití tří neonikotinoidů, včetně potahování osiv, kvůli jejich dopadu na včely a další opylovače (26);

V. vzhledem k tomu, že Unie je smluvní stranou Úmluvy OSN o biologické rozmanitosti, která jasně stanoví, že jak vyvážející, tak dovážející země mají mezinárodní odpovědnost v oblasti biologické rozmanitosti;

Přezkum literatury

W. vzhledem k tomu, že prováděcí nařízení Komise (EU) č. 503/2013 (27) vyžaduje, aby žadatel provedl v rámci postupu spojeného s žádostí o obnovení povolení přezkum příslušné literatury; vzhledem k tomu, že při rešerši literatury bylo identifikováno 285 publikací, žadatel však po uplatnění svých vlastních kritérií způsobilosti / kritérií pro začlenění vybral pouze pět z nich, které považoval za relevantní pro posouzení bezpečnosti potravin a krmiv nebo molekulární charakterizaci; vzhledem k tomu, že příslušný orgán členského státu uvedl, že rešerše literatury se dostatečně nezabývala potenciálními nepříznivými účinky na zdraví lidí a zvířat, neboť do vyhledávání nebyly zahrnuty následující vyhledávací výrazy: „toxicita“, „toxický“, „studie na zvířatech“, „toxické účinky“, „nepříznivé účinky“ a „účinky na zdraví“ (28); vzhledem k tomu, že přezkumy literatury prováděné žadateli o obnovení povolení pro geneticky modifikované organismy obecně nemají vysokou kvalitu;

Nedemokratické rozhodování

X. vzhledem k tomu, že hlasování Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat podle článku 35 nařízení (ES) č. 1829/2003, které proběhlo dne 26. října 2020, nevedlo k vydání žádného stanoviska, což znamená, že příslušné povolení nepodpořila kvalifikovaná většina členských států;

Y. vzhledem k tomu, že Komise označuje skutečnost, že rozhodnutí o povolení GMO jsou i nadále přijímána Komisí, aniž by se pro ně vyslovila kvalifikovaná většina členských států (což je do velké míry výjimka u povolování produktů obecně, ale u rozhodování o povolení geneticky modifikovaných potravin a krmiv se to stalo pravidlem), jako problematickou;

Z. vzhledem k tomu, že Parlament ve svém osmém volebním období přijal celkem 36 usnesení o námitkách proti uvádění potravin a krmiv vyrobených z GMO na trh (33 usnesení) a proti pěstování GMO v Unii (tři usnesení); vzhledem k tomu, že ve svém devátém volebním období přijal Parlament dosud jedenáct námitek; vzhledem k tomu, že u žádného z těchto GMO nebylo dosaženo kvalifikované většiny členských států pro jeho povolení; vzhledem k tomu, že Komise bez ohledu na vlastní uznání nedostatků z hlediska demokratických principů, nedostatečnou podporu ze strany členských států i námitky Parlamentu i nadále geneticky modifikované organismy povoluje;

AA. vzhledem k tomu, že podle nařízení (EU) č. 182/2011 může Komise rozhodnout, že GMO nepovolí, pokud se pro něj v odvolacím výboru nevysloví kvalifikovaná většina členských států (29); vzhledem k tomu, že v tomto ohledu není vyžadována žádná změna právních předpisů;

1. domnívá se, že návrh prováděcího rozhodnutí Komise překračuje prováděcí pravomoci stanovené v nařízení (ES) č. 1829/2003;

2. domnívá se, že návrh prováděcího rozhodnutí Komise není v souladu s právními předpisy Unie, neboť není slučitelný s cílem nařízení (ES) č. 1829/2003, který podle obecných zásad, jež jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ( 30 ) , spočívá ve vytvoření základních ustanovení pro zajištění vysoké úrovně ochrany lidského života a zdraví, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat, zájmů v oblasti životního prostředí a zájmů spotřebitele v souvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivy při současném zajištění účinného fungování vnitřního trhu;

3. vyzývá Komisi, aby návrh prováděcího rozhodnutí vzala zpět;

4. vítá skutečnost, že Komise v dopise poslancům ze dne 11. září 2020 konečně uznala, že je třeba při rozhodování o povolení GMO zohlednit udržitelnost ( 31 ) ; vyjadřuje nicméně hluboké zklamání nad tím, že Komise dne 28. září 2020 navzdory námitce Parlamentu a hlasování proti ze strany většiny členských států povolila dovoz další geneticky modifikované sóji ( 32 )

5. vyzývá Komisi, aby s nejvyšší naléhavostí pokročila ve věci vypracování kritérií udržitelnosti a plně při tom zapojila Parlament; vyzývá Komisi, aby poskytla informace o tom, jak bude tento proces probíhat a jaký bude jeho harmonogram;

6. opětovně naléhavě vyzývá Komisi, aby v rámci postupu udělování povolení zohledňovala závazky Unie vyplývající z mezinárodních dohod, jako jsou Pařížská klimatická dohoda, Úmluva OSN o biologické rozmanitosti a cíle udržitelného rozvoje OSN;

7. opakuje svou výzvu Komisi, aby ukončila povolování GMO, ať už za účelem pěstování, nebo pro použití v potravinách a krmivech, pokud členské státy v odvolacím výboru nevydají stanovisko v souladu s čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) č. 182/2011;

8. vyzývá úřad EFSA, aby konečně akceptoval podstatné rozdíly mezi přirozeně se vyskytujícími toxiny Bt a těmi, které jsou exprimovány syntetickými transgeny v geneticky modifikovaných rostlinách, a aby rozšířil své posouzení rizik tak, aby plně zohledňovalo veškeré interakce mezi toxiny Bt, geneticky modifikovanými rostlinami a jejich obsahovými látkami, rezidui postřiku doplňkovými herbicidy a životním prostředím a jejich kombinované účinky, jakož i dopady na zdraví a bezpečnost potravin;

9. vyzývá úřad EFSA, aby již neakceptoval studie toxicity založené na izolovaných proteinech, u nichž je pravděpodobné, že budou mít odlišnou strukturu a biologické účinky než ty, které produkuje samotná rostlina, a aby požadoval, aby byly všechny zkoušky prováděny s použitím tkání z geneticky modifikované rostliny;

10. vyzývá úřad EFSA, aby zajistil, že údaje z hodnocení v terénních podmínkách nebo ze skleníků budou pokrývat dostatečně širokou škálu agronomických a environmentálních podmínek, aby bylo možné posoudit dopad všech zátěžových faktorů, s nimiž je při pěstování nutné počítat, na genovou expresi a složení rostlin;

11. vyzývá úřad EFSA, aby zajistil, že údaje z hodnocení v terénních podmínkách nebo ze skleníků budou pokrývat dostatečně širokou škálu jednotlivých odrůd, aby bylo možné posoudit dopad různých genetických profilů na genovou expresi a složení rostlin;

12. vyzývá úřad EFSA, aby si vyžádal údaje o dopadu spotřeby potravin a krmiv získaných z geneticky modifikovaných rostlin na střevní mikrobiom;

13. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, jakož i vládám a parlamentům členských států.

(1) Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) Vědecké stanovisko panelu EFSA pro geneticky modifikované organismy k žádosti společnosti Monsanto (ref. č.: EFSA-GMO-NL-2007-37) o uvedení geneticky modifikované kukuřice MON89034 pro použití v potravinách a krmivech a dovoz a zpracování v souladu s nařízením (ES) č. 1829/2003 na trh, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(4) Vědecké stanovisko panelu EFSA pro geneticky modifikované organismy k posouzení geneticky modifikované kukuřice MON 89034 pro obnovení povolení podle nařízení (ES) č. 1829/2003 (žádost EFSA-GMO-RX-015), EFSA Journal 2019; 17(11):5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845

(5) Evropský parlament přijal ve svém osmém volebním období 36 usnesení o námitkách proti povolení GMO. Ve svém devátém volebním období Parlament dále přijal tato usnesení:

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. října 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2019)0028),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. října 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2019)0029),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. října 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanou kukuřici spojující dvě, tři nebo čtyři z genetických modifikací MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2019)0030),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou bavlnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2019)0054),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se obnovuje povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 89788 (MON-89788-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2019)0055),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a podkombinace MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sestávají z nich nebo jsou z nich vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2019)0056),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. listopadu 2019 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanou kukuřici spojující dvě, tři, čtyři nebo pět z genetických modifikací Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2019)0057).

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. května 2020 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2020)0069),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2020 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanou kukuřici spojující dvě nebo tři z genetických modifikací MON 87427, MON 89034, MIR162 a NK603, sestávají z nich nebo jsou z nich vyrobeny, na trh, a o zrušení prováděcího rozhodnutí Komise (EU) 2018/1111 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2020)0291),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2020 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou sóju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2020)0292),

— usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2020 o návrhu prováděcího rozhodnutí Komise o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanou kukuřici spojující dvě, tři nebo čtyři z genetických modifikací MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Přijaté texty, P9_TA(2020)0293).

(6) Rozhodnutí Komise 2009/813/ES ze dne 30. října 2009 o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 (MON-89Ø34-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Úř. věst. L 289, 5.11.2009, s. 21).

(7) Stanovisko EFSA, s. 21, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845

(8) Připomínky členských států: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042

(9) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS – prohlášení Komise (Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1).

(10) Připomínky členských států: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(11) Rozhodnutí Komise 2005/635/ES ze dne 31. srpna 2005, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z řepky olejné (Brassica napus L., linie GT73) geneticky modifikovaný pro toleranci vůči herbicidu glyfosátu (Úř. věst. L 228, 3.9.2005, s. 11).

(12) Viz bod odůvodnění G.

(13) Připomínky členských států, s. 7. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193 and Member State comments, pp. 27: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“ (Zvýšení insekticidní aktivity Bacillus thuringiensis inhibitory serinové proteázy), Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, s. 1145–1152.

(15) Viz např. Then, C., „Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity“ (Posouzení rizik toxinů odvozených z bakterie Bacillus thuringiensis: synergie, účinnost a selektivita), Environmental Science Pollution Research 2010, 17, s. 791–797.

(16) Viz např., Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., „Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.“ (Kvantifikace toxinů v Cry1Ac + CpTI kultivaru bavlny a jeho potenciální účinky na Včelu medonosnou, Apis mellifera L.) , Ecotoxicology 2 010, 19, s. 1452-1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. and Bigler, F., „Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees“ (Vliv ingesce transgenních pylů obsahujících Bt, toxinů Bt a inhibitorů proteázy na vývoj hypopharyngeálních žláz u včel), Apidologie 2005, 36(4), s. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; a Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., „Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii“ (Dopad transgenních rostlin bavlníku na necílového škůdce Aphis gossypii), Glover’.Ecological Entomology, 30(3), s. 307–315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(17) Shrnutí viz Rubio Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Přehled bezpečnostních a biologických účinků toxinů Cry z Bacillus thuringiensis u savců), Journal of Applied Toxicology, květen 2016, 36(5), s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18) Cry1Ac je jedním z pouhých několika toxinů Bt, které úřad EFSA podrobně zkoumal.

(19) 1. stanovisko úřadu EFSA, s. 16, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909

(20) Viz bod odůvodnění K.

(21) Viz např. Hilbeck, A. a Otto, M. „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment“ (Specifičnost a kombinované účinky toxinů Bacillus thuringiensis Cry v kontextu posuzování rizik spojených s geneticky modifikovanými organismy), Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(22) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“ (Insekticidní plodiny Bt. Přístup úřadu EFSA k posuzování rizik u geneticky modifikovaných rostlin Bt záměrně selhává), RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(23) Připomínky členských států, s. 16: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(24) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(25) Douglas, M. R., Tooker, J. F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Rozsáhlé využívání ošetřování semen vedlo k rychlému nárůstu využití neonikotinoidních insekticidů a preventivní ochrany před škůdci u polních plodin v USA), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(26) Neonikotinoidy, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(27) Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 503/2013 ze dne 3. dubna 2013 o žádostech o povolení geneticky modifikovaných potravin a krmiv v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 a o změně nařízení Komise (ES) č. 641/2004 a (ES) č. 1981/2006 (Úř. věst. L 157, 8.6.2013, s. 1).

(28) Připomínky členských států, s. 1: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(29) Podle čl. 6 odst. 3 nařízení (EU) č. 182/2011 Komise „může“, nikoli „musí“ přistoupit k vydání povolení, pokud se v odvolacím výboru kladně nevysloví kvalifikovaná většina členských států.

(30) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

(31) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(32) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100