EVROPSKÁ KOMISE 
V Bruselu dne 20.12.2011 
SEK(2011) 1630 v kone čném znění 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
SHRNUTÍ POSOUZENÍ DOPAD Ů 
Průvodní dokument k 
rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 
o mechanismu civilní ochrany Unie 
{KOM(2011) 934 v kone čném znění} 
{SEK(2011) 1632 v kone čném znění}  
 
CS    CS Prohlášení: Tato zpráva zavazuje pouze útvary Komise odpov ědné za její p řípravu a nijak 
nepředjímá kone čnou podobu rozhodnutí, které u činí Komise.  
 
CS 1   CS 1. ÚVOD 
Právní předpisy EU týkající se civilní ochrany (CO) sestávají ze dv ou rozhodnutí Rady: 
z rozhodnutí o vytvo ření mechanismu civilní ochrany Spole čenství1 a rozhodnutí o z řízení 
finančního nástroje pro civilní ochranu2. Mechanismus podporuje a koordinuje p řípravu a 
poskytování materiální pomoci členských stát ů (týmů, odborník ů a vybavení) zemím 
požadujícím mezinárodní pomoc p ři závažných mimo řádných událostech všeho druhu, 
přírodních a člověkem způsobených pohromách uvnit ř i mimo EU. 
Ke katastrofám dochází čím dál častěji, jsou intenzivn ější a komplexn ější. Stávající systémy 
prevence a ochrany proti katastrofá m a koordinace na úrovni EU je t řeba přizpůsobit tak, aby 
tyto výzvy řešily účinněji a účelněji. 
Komise provedla posouzení dopad ů, aby tento proces pomohla vést. Prov ěřuje v něm 
politické možnosti spolupráce v rámc i EU v oblasti civilní ochrany, v četně všech aspekt ů 
hodnocení ex ante  budoucí formy finan čního nástroje pro civilní ochranu. 
2. KONZULTACE SE ZÚ ČASTNĚNÝMI STRANAMI  
Posouzení dopad ů bylo vypracováno na základ ě činnosti řídící skupiny složené z 21 
příslušných útvar ů3 a rozsáhlé externí studie4. 
Hlavními zú častněnými stranami jsou vnitrostátní orgá ny civilní ochrany, mezinárodní 
organizace, agentury OSN, organizace pro řízení mimo řádných situací a humanitární 
společenství. Uskute čnily se tři cílené konzultace5 a řada akcí pro zú častněné strany6. Poté, co 
Výbor pro posuzování dopad ů vydal své stanovisko, byla zpráva o posouzení dopad ů 
revidována tak, aby byly zohledn ěny všechny p řipomínky. 
3. PROBLÉMY , KTERÉ JE T ŘEBA ŘEŠIT  
Současný finan ční nástroj pro civilní ochranu lze použít do konce roku 2013. Rozhodnutí o 
vytvoření mechanismu je s finan čním nástrojem pro civilní ochranu úzce spjato, avšak 
neobsahuje datum skon čení platnosti. Akce civilní ochr any EU v rámci mechanismu a 
finančního nástroje čelí třem hlavním výzvám: 1) neustálé zvyšování po čtu, intenzity a 
komplexnosti katastrof; 2) rozpo čtová omezení vzhledem  ke stávající hospodá řské situaci a 3) 
systémová omezení spojená se sou časným mandátem mechanismu, jež snižují ú činnost, 
účelnost a soudržnost reak ce EU na katastrofy. 
Mechanismus má v sou časné době řadu nedostatk ů souvisejících s reakcí a p řipraveností na 
katastrofy a jejich prevencí: 
                                                 
1 Ú ř. věst. L 314, 2007, s. 9. 
2 Ú ř. věst. L 71, 2007, s. 9 . 
3 SG, SJ, BUDG, HOME, ENV, JUST, CLIM, RTD, JRC, MOVE, ENER, REGIO, SANCO, AGRI, 
ENTR, INFSO, ELARG, DEVCO, FPIS, EEAS. 
4 P říloha C. 
5 Zasedání zú častněných stran z 6. dubna a 17. června 2011 se 120 ú častníky na každém z nich.  
6 Zasedání generálních ředitelů pro civilní ochranu v Budapešti ve dnech 23.–25. kv ětna 2011. 
 
CS 2   CS (1) Aktivace mechanism ů ad hoc  až v případě katastrofy, což omezuje ú činnost, účelnost 
a soudržnost evropské reakce na katastrofy. V sou časné dob ě mechanismus není 
schopen v p řípadě potřeby zaručit dostupnost pomoci a neumož ňuje smysluplné 
krizové plánování. 
(2) Kritické nedostatky v oblasti prost ředků reakce na katastrofy  z důvodu 
nedostate čného množství, problém ů s načasováním nebo sdílením. Nedostatky se 
objevují u prost ředků určených k řešení rizik s nízkou pravd ěpodobností, ale 
závažným dopadem, u specia lizovaných nákladných prost ředků a „horizontálních“ 
prostředků. 
(3) Omezená dopravní řešení a složité postupy br ání optimální reakci: poskytnutí 
pomoci m ůže zabránit nedostate čný přístup k doprav ě; postupy pro požadování 
finanční podpory EU na dopravu jsou pro rychlá opat ření reakce považovány za 
administrativn ě těžkopádné. 
(4) Nedostate čná připravenost z hlediska odborné p řípravy a výcviku:  problémy 
s neslučitelností se projevily v oblasti vybavení, postup ů spolupráce, individuální 
připravenosti a d ůvěry ve schopnosti partner ů. Bez pomoci EU nebudou zú častněné 
státy schopny zvyšovat úrove ň své připravenosti na závažné a p řeshraniční události.  
(5) Nedostate čná integrace politik prevence : sektorovým politikám prevence chybí 
obecný rámec EU pro řízení rizik, v n ěmž by mohly být slou čeny různé prvky za 
účelem účinnějšího propojení prevence s p řipraveností a reakcí. 
3.1. Výchozí stav 
V základním scéná ři nedochází k žádným zm ěnám rozhodnutí o vytvo ření mechanismu a 
finanční nástroj pro civilní ochra nu je obnoven ve sv é stávající podob ě. To by vedlo k tomu, 
že by systém reakce nebyl dostate čně efektivní pro uspokojení pot řeb, postrádal by možnost 
využít ekonomických výhod z lepšího sdílení zdroj ů a nevyužíval by pot enciálu spolupráce 
k posílení prevence a p řipravenosti.  
Komise se domnívá, že bez další akce: (1) by pro spolupráci v rámci EU bylo k dispozici mén ě prostředků; 
(2) by se prohloubily problémy souvisejí cí s dopravou a prodloužily prodlevy; 
(3) by jednotlivé členské státy nebyly dostate čně připravené; 
(4) by výhody spolupráce v oblasti prevence nebyly optimální. 
3.2. Odůvodnění akce EU a subsidiarita 
Článek 196 SFEU stanoví konkrétní právní základ pro činnost Unie v oblasti civilní ochrany 
na podporu a dopl ňování činností členských stát ů na celostátní, regionální a místní úrovni, 
které se týkají p ř
edcházení rizik ům, přípravy a zásahu v p řípadě přírodních nebo člověkem 
způsobených pohrom a napomáhání soudržnosti akcí  podnikaných v oblasti civilní ochrany na 
mezinárodní úrovni. 
 
CS 3   CS Činnost EU na tomto poli zahrnuje řízení situací se silným nadnárodním prvkem, což 
vyžaduje celkovou koordinaci a spole čnou akci p řekračující vnitrostátní úrove ň. Přidaná 
hodnota EU by vyplývala z úspor z rozsahu, jako je logistika, doprava, dobrovolné sdružení 
prostředků, lepší využívání omezených zdroj ů, a z úspor, jež p řinášejí preventivní opat ření 
v porovnání s opat řeními přijímanými po katastrofách. 
4. CÍLE PŘEZKUMU  
Obecné cíle  Specifické cíle  
Reakce 
1) Účinnější a účelnější reakce 
prostřednictvím plánování a vyšší dostupnosti 
pomoci  Přejít od reaktivní a ad hoc  koordinace k p ředem 
naplánovanému, p ředem připravenému a 
předvídatelnému systému  
2) Odstran ění kritických nedostatk ů týkajících 
se schopnosti reagovat  Zjistit a odstranit kritické nedostatky týkající se schopnosti reagovat na katastrofy zp ůsobem 
efektivním z hlediska náklad ů
 
A) Omezit p řekážky zp ůsobené omezenými 
logistickými a finan čními zdroji v oblasti dopravy  Doprava 
3) Zlepšení reakce na závažné mimo řádné 
události lepším řešením dopravy  B) Zjednodušit p řepisy o doprav ě a zefektivnit 
správní postupy  
Připravenost 
4) Podpora a dopl ňování činností 
zúčastněných stát ů v oblasti p řipravenosti 
prostřednictvím soudržného politického rámce 
EU v oblasti p řipravenosti  1) Lépe propojit vnitrostátní systémy p řipravenosti 
zajištěním větší soudržnosti 
2) Rozšířit působnost stávajících opat ření EU 
v oblasti p řipravenosti a lépe je propojit 
s vnitrostátními programy 
3) Výslovn ě určit připravenost za jeden z cíl ů 
spolupráce EU v oblasti civilní ochrany a zajistit dostatečné financování 
 
Prevence 
5) Podpora a dopl ňování činností 
zúčastněných stát ů v oblasti řízení rizik 
v případě katastrof prost řednictvím 
soudržného politického rámce EU v oblasti 
prevence  1) Podpo řit vnitrostátní plánování řízení rizik 
souvisejících s katastrofami 
2) Zlepšit sdílení zkušeností podporou a 
společným porozum ěním postup ů při řízení rizik 
souvisejících s katastrofami a zajistit finan ční 
prostředky pro dosažení vyšší úrovn ě ochrany 
3) Integrovat politiky pro prevenci katastrof  
4) Zvyšovat informovanost o prevenci  
5. POSOUZENÉ MOŽNOSTI A JEJICH DOPADY  
5.1. Dostupnost pomoci 
Ve svém sd ělení o reakci na katastrofy7 Komise navrhuje z řídit evropskou kapacitu pro reakci 
na mimořádné situace  (dobrovolné sdružení p ředem vyčleněných prost ředků zúčastněných 
států) a evropské st ředisko reakce na mimo řádné situace,  jež by odstranilo nedostatky 
v kapacitě prostřednictvím dopravních prost ředků a prostředků financovaných EU. Všechny 
zúčastněné strany se velmi zasazují o lepší plánování, p ředběžné dohody a p ředvídatelnost. 
                                                 
7 KOM(2010) 600. 
 
CS 4   CS Politické možnosti pro dostupnost pomoci : 1) dobrovolné sdružení be z spolufinancování ze 
strany EU; 2) dobrovolné sdružení s omezeným  spolufinancováním ze strany EU (pouze 
náklady na nasazení pomoci); 3) dobrovolné sdružení s vyšším stupn ěm spolufinancování ze 
strany EU (ur čité náklady na vývoj, v četně vybavení), náklady na pohotovost a nasazení 
pomoci. 
Možnost 1 by se nedotkla rozpo čtu EU, ani by nevyžadovala žádné  právní úpravy. Jednalo by 
se o čistě politický závazek a nebyla by udržitelným zp ůsobem zaru čena spolehlivá 
dostupnost dostate čných prost ředků. Možnost 2 by omezila finan ční zátěž zúčastněných států 
související s p řispěním prost ředků do poolu a u činila by reakci EU soudržn ější a více 
zaměřenou na pot řeby. Tím by se zamezilo duplicit ě, podpořila komplementarita a urychlilo 
poskytování pomoci, čímž by se celkov ě zvýšila efektivita. Administrativní zát ěž 
zúčastněných států a EU by byla nízká. P řesun rozpo čtových prost ředků se odhaduje na 9 
milionů EUR ro čně. Dopad možnosti 3 je srovnatelný s možností 2 a znamenal by další 
zvýšení ú činnosti a ú čelnosti reakce EU na katastrofy, nebo ť by vedl rychleji k vytvo ření 
funkčního poolu.  
Obecně mají možnosti 2 a 3 z hlediska ú činnosti a ú čelnosti vyšší dopad, p řičemž výhody 
možnosti 3 jsou ješt ě výraznější. 
5.2. Zjištění a odstran ění kritických nedostatk ů  
Ve sdělení z roku 2010 jsou uvedeny r ůzné způsoby odstra ňování nedostatk ů v oblasti reakce 
na katastrofy. Jednou možností je využívání prost ředků financovaných Evropskou unií, které 
by byly spole čné celé EU a využívané podobným zp ůsobem jako prost ředky z dobrovolného 
poolu. Pokud by tyto prost ředky nebyly pot řebné pro operace EU, mohl by je využívat na 
vnitrostátní úrovni zú častněný stát, jenž je spravuje. 
Politické možnosti pro odstran ění kritických nedostatk ů: 1) zúčastněné státy odstraní 
nedostatky bez spolufinanc ování ze strany EU; 2) zú častněné státy odstraní  nedostatky se 
spolufinancováním ze strany EU; 3) ne dostatky se odstraní pomocí prost ředků na úrovni EU. 
Možnost 1 by pro rozpo čet EU neznamenala žádné významné náklady, její ú činnost by však 
byla omezená. Nerovnom ěrné rozložení finan ční zátěže a výhod mezi zú častněné státy by 
pravděpodobně vyvolalo nap ětí. Možnost 2 by ú činně a účelně odstranila nedostatky a vedla 
ke sdílení prost ředků. Byl by tak zaveden vyvážený a soudržný model díky ( částečnému) 
sdílení zát ěže, čímž by se omezilo finan ční zatížení zú častněných států. Možnost 3 je vysoce 
účinná, nebo ť umožňuje EU řešit zjištěné nedostatky – pokud jsou k dispozici rozpo čtové 
prostředky – včas a způsobem efektivním z hlediska náklad ů. Vyšší dopady na rozpo čet EU 
by mohly být zpochybn ěny z důvodu subsidiarity. 
Možnost 2 se zdá být p ředevším vhodná pro prost ředky, které se využívají v p řípadě rizik s 
nízkou pravd ěpodobností / velkými dopady, zatímco možn ost 3 je vhodná pro horizontální 
prostředky, z nichž mají prosp ěch všechny subjekty, zejména pokud jsou dopady na rozpo čet 
nízké. 
5.3. Doprava   
Politické možnosti pro rozvoj omezených logistických a finan čních zdroj ů v oblasti dopravy : 
1) ukončení dosavadního režimu; 2) zachování st ávající politiky; 3) zvýšení stropu 
 
CS 5   CS spolufinancování ze strany EU na pot řeby nejvyšší priority v obl asti dopravy; 4) zvýšení 
stropu spolufinancování ze strany EU  na dopravu ve všech oblastech. 
Možnost 1 by ohrozila dosažení cíl ů civilní ochrany a je proto vylou čena. Možnost 2 je 
založena na soukromých bezplatných řešeních a na tom, že zú častněné státy si vzájemn ě 
nabídnou dopravu. Možnosti 3 a 4 by odbouraly p řekážky související s financováním 
dopravy. Možností 3 by byla celková reak ce na katastrofy založena na pot řebách. 
Administrativní zát ěž kladená na externí partnery by se v p řípadě možností 3 a 4 
pravděpodobně nezměnila. Možnost 4 s sebou nese riziko, že kv ůli nízkým náklad ům na 
dopravu by mohlo dojít k rozmís ťování zboží, které nepat ří k základním pot řebám, tudíž je 
preferována možnost 3. 
Politické možnosti pro dosažení vyšší efektivity správních postup ů: 1) zachování stávající 
politiky; 2) zjednodušení postup ů. 
Možnost 1 zahrnuje zjednodušení, jež by pr ovedla Komise bez revize právních p ředpisů. 
Možnost 2 zahrnuje re vizi právních p ředpisů a očekává se, že pro EU a zú častněné státy dále 
sníží administrativní náklady a výrazn ě přispěje k dosažení cíl ů. Jelikož možnost 1 není 
považována za dostate čnou, aby p řinesla výrazné zlepšení, je  preferována možnost 2. 
5.4. Připravenost   
Zúčastněné strany vyjád řily obecnou spokojenost se stávajícími programy odborné p řípravy a 
výcviku. N ěkteré strany požadovaly rozší ření jejich rozsahu. Mož nost zavedení závazných 
právních p ředpisů, závazných norem nebo zna ček jakosti byla vylou čena v dřívější fázi, nebo ť 
právní základ článku 196 SFEU vylu čuje v této oblasti harmonizaci.  
Možnosti politiky: 1) nezávazné pokyny k odborné p řípravě a výcviku a žádná zm ěna úrovně 
výdajů v rámci finan čního nástroje pro civilní ochranu;  2) obecný politický rámec EU pro 
oblast připravenosti bez právn ě závazných ustanovení plus poskytnutí dodate čných finan čních 
prostředků EU na z řízení sítě pro odborné vzd ělávání a jiné akce; 3) podpora EU na 
vzdělávání v oblasti CO ve školících st řediscích zú častněných stát ů, která spl ňují určité 
minimální požadavky. 
Možnost 1: nezávazné pokyny EU, které by pravd ěpodobně vedly k rozdílné úrovni 
připravenosti zú častněných stát ů, by nebyly ú činné. Hospodá řské, ekologické a sociální 
dopady, v četně administrativní zát ěže, by byly omezené, nebo ť zúčastněné státy by provád ěly 
pouze své vlastní normy. 
Možnost 2: Vzhledem k odlišné úrovni p řipravenosti zú častněných stát ů by provád ění 
nezávazných pokyn ů EU mělo nerovnom ěrné dopady, pokud jde o náklady a ú činnost. Pokud 
by byla poskytována finan ční podpora ze strany EU, náklady by ( částečně) byly hrazeny 
z rozpočtu EU. 
Možnost 3: V ětší účinnosti a ú čelnosti se p ři zásahových akcích, do nichž je zapojeno více 
států, dosáhne díky spole čným zásadám, znalostem, lepší interoperabilit ě a širšímu sdružování 
zdrojů. Pokud jde o z řízení sítě pro odborné vzd ělávání, jsou náklady na úrovni EU omezené. 
Náklady na provedení ve zú častněných státech souvisí nap ř. s normami použitelnými pro 
učební plány. Administrativní zát ěž veřejných a soukromých subjekt ů může být zna čná, 
neboť dodržování norem a pln ění požadavk ů bude pravd ěpodobně znamenat další podstatné 
náklady na vykazování. 
 
CS 6   CS Pokud jde o ú činnost a p řidanou hodnotu EU, byly by možnosti 2 a 3 v porovnání s možností 
1 přínosnější. Možnost 3 by z hlediska ú činnosti a soudržnosti pravd ěpodobně měla větší 
dopad než možnost 2, avšak zú častněné strany m ěly k její realizaci výhrady. 
5.5. Prevence   
Zúčastněné strany souhlasí s tím, že preventivní akce se musí stát nedílnou sou částí 
vyváženého p řístupu pro dosažení pokroku v oblasti civilní ochrany EU.  
Možnosti politiky: 1) žádné nové právní p ředpisy EU, avšak pokyny k vnitrostátním 
minimálním normám v oblasti pr evence a k vnitrostátním plán ům řízení rizik souvisejících 
s katastrofami a zachování aktuální úrovn ě spolufinancování; 2) obecný politický rámec EU 
týkající se prevence s nezávaznými pokyny plus poskytnutí dodate čných finan čních 
prostředků EU pro plány řízení rizik. 3) stanovení lh ůty pro dokon čení plánů řízení rizik ze 
strany zúčastněných států, včetně pokynů Komise.  
Možnost 1 by mohla vést k rozdílnému provád ění plánů řízení rizik a minimálních norem 
v oblasti prevence a bránila by dosažení vyšší celkové úrovn ě prevence v EU. 
Možnost 2 by vedla k rychlejšímu provedení pokyn ů za předpokladu, že zú častněné státy 
požádají o finan ční prostředky EU. Výše náklad ů by závisela na vývoji jednotlivých 
vnitrostátních systém ů. Administrativní náklady na dodate čné vykazování by byly nízké nebo 
nepodstatné. Hospodá řské, ekologické a sociální dopady by p řevyšovaly dopady možnosti 1. 
Možnost 3 p ředstavuje soudržný a vyvážený p řístup v celé EU, i když provád ění může být 
z důvodu délky legislativního procesu zbrzd ěno. Nízká administrativní zát ěž. 
Zatímco je ú činnost a soudržnost v p řípadě možnosti 1 nedostate čná, možnosti 2 a 3 by 
znamenaly zvýšení ú činnosti, ú čelnosti a soudržnosti. Možnost 2 by umožnila rychlejší 
provedení, zatímco možnost 3 by ve st řednědobém horizontu vedla k soudržn ějšímu 
provádění plánů řízení rizik souvisejících s katastrofami, avšak klí čové zúčastněné strany 
měly k její realizaci výhrady. 
6. SHRNUTÍ A  ZÁVĚRY  
V posouzení dopad ů se navrhuje, aby byly do  legislativního návrhu za členěny tyto body: 
Opatření reakce : podstatné prvky  a zásady ohledn ě dobrovolného sdružení prost ředků 
(Dostupnost pomoci, možnost 3) a kapacity fina ncované z EU (Kritické nedostatky, možnost 
2) s odkazem na provád ěcí pravidla. Doprava : revize n ěkterých stávajících právních p ředpisů 
s cílem zvýšit maximální míru financování p řepravních operací ze st rany EU a zjednodušení 
správních postup ů. Prevence a p říprava : vytvoření obecného politického rámce EU a p řijetí 
pokynů Komise. Členským stát ům by měla být stanovena lh ůta pro vypracování plán ů řízení 
rizik (Prevence, možnost 3). Dodate čná finanční pomoc ze strany EU by podpo řila vývoj 
plánů řízení rizik a pln ění minimálních norem, z řízení sítě pro odborné vzd ělávání a jiné akce 
(Připravenost, možnost 2). 
Poskytnutí dodate čných prost ředků na podporu t ěchto opat ření by však vyžadovalo 
odpovídající zm ěnu finančního nástroje pro civilní ochranu. 
 
CS 7   CS 7. SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ  
Komise posoudí a porovná dopad provád ění právního aktu nejd říve tři roky po jeho vstupu v 
platnost mimo jiné na základ ě monitorování informací, jako jsou ukazatele výsledk ů, a 
základních údaj ů, jako je doba pot řebná na reakci a opat ření připravenosti.