Bezpečnost kritické evropské vesmírné infrastruktury může být ohrožena vzájemnými kolizemi celistvých kosmických objektů a kolizemi celistvých kosmických objektů s kosmickým smetím. Kromě toho by nekontrolovaný návrat celistvých kosmických objektů a kosmického smetí do zemské atmosféry mohl ohrozit bezpečnost lidí na Zemi. Než byl rámec zřízen, neexistovala žádná celoevropská služba SST, která by se těmito nebezpečími zabývala. Ačkoli některé členské státy disponovaly kapacitami pro SST, tyto kapacity neutvářely ucelenou evropskou síť ani se nevyužívaly k poskytování provozních služeb SST, které by byly dostupné všem evropským provozovatelům družic.

V rozhodnutí o SST se počítá s tím, že zajištění přijatelné úrovně autonomie v činnostech SST by mohlo vyžadovat přijetí základního aktu a že tato možnost by se měla přezkoumat v rámci přezkumu víceletého finančního rámce EU na období 2014–2020 v polovině období. Závěry a doporučení uvedené v této zprávě pak přispějí k plnění úkolů, které jsou pro oblast SST EU stanoveny v kosmické strategii pro Evropu.

První reakcí EU bylo, že zajistila kapacity pro pozorování a sledování vesmíru (Space Surveillance and Tracking – dále jen „SST“) na úrovni Evropské unie (dále jen „SST EU“), a to prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (dále jen „rozhodnutí o SST“). V této zprávě se předkládají informace o jeho provádění a dosažených výsledcích, jak požaduje čl. 11 odst. 2 uvedeného rozhodnutí.

-požadované dokumenty a další podklady, které v období od ledna 2016 do prosince 2017 připravilo konsorcium SST, např. závěrečné zprávy k ukončení grantů poskytnutých na SST z rozpočtu na rok 2015 a statistika činností portálu pro poskytování služeb SST EU za období do prosince 2017;

Tato zpráva se týká prvních tří let a osmi měsíců fungování rámce (období od dubna 2014 do prosince 2017), z toho skutečný provoz činil 18 měsíců. K jejímu vypracování byly použity údaje a informace získané z dokumentací, v rámci průzkumů a při schůzkách se zúčastněnými subjekty. Konkrétně se jednalo o tyto zdroje:

V roce 2017 bylo dokončeno mapování evropských senzorů, které by mohly být vhodné pro SST EU. Výsledný přehled evropských senzorů posloužil jako základ pro studie zabývající se architekturou a usnadnil rozšíření senzorů SST EU. Přehled obsahuje údaje o 133 senzorech devíti členských států (členských zemí konsorcia SST, Rakouska, Polska, Portugalska a Rumunska), jejichž využití se zvažuje. Přehled bude zapotřebí průběžně aktualizovat, což bude znamenat i zahrnutí senzorů z dalších zemí. V roce 2017 byly dokončeny studie zabývající se počáteční architekturou SST EU a její výkonností a očekává se, že v roce 2018 bude provedeno podrobné posouzení možných variant architektury SST EU do budoucna,

Od zahájení provozu SST EU do 1. prosince 2017 byly schváleny následující registrace: 27 registrací pro předcházení kolizím objektů, 30 registrací pro analýzu fragmentace těles a 36 registrací pro analýzu vstupu objektů zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací. Celkem se zaregistrovalo 27 organizací z 12 členských států a v případě služby pro předcházení kolizím objektů se registrace týkaly 79 celistvých kosmických objektů, z nichž se 35 objektů nachází na nízké oběžné dráze Země, 18 objektů na střední oběžné dráze Země a 26 objektů na geostacionární dráze. Pro účely služeb SST EU jsou zaregistrovány všechny družice programů EU Galileo a Copernicus.

Co se týče služby pro předcházení kolizím, v současné době se žádosti uživatelů přidělují jednotlivě jednomu či více národním operačním střediskům a jejich zpracování může být rozděleno mezi více středisek nebo na něm střediska mohou spolupracovat podle toho, zda se jedná o více celistvých kosmických objektů. V poskytování služeb týkajících se fragmentace těles a vstupu objektů zpět do zemské atmosféry se národní operační střediska po měsíci střídají na základě předávacích postupů.

V roce 2016 Komise spolu s přijetím druhého prováděcího rozhodnutí zahájila druhé kolo podávání žádostí členských států o přistoupení ke konsorciu SST. Do konečného termínu k podání žádostí 19. srpna 2017 předložily formální žádost o přistoupení ke konsorciu SST tři členské státy (Polsko, Rumunsko a Portugalsko) a celý proces by měl být dokončen v roce 2018. Zapojení nových členských států může napomoci zvýšení výkonnosti SST EU.

Evropa je do velké míry odkázána na údaje ze Spojených států, jejichž kvalita a dostupnost se různí. Zřízení SST EU poskytuje základ pro to, aby byl v budoucnu v oblasti SST dosažen jistý stupeň autonomie Evropy, a je také prvním krokem tímto směrem. S ohledem na vysoké náklady spojené se zřizováním vysoce výkonné kapacity SST by si žádný členský stát takovou investici sám nemohl dovolit. Kapacita SST EU prokázala, že je vůle ke spolupráci na úrovni EU zaměřené na dosažení tohoto cíle.

Na počátku provedené mapování evropských senzorů a studie zaměřené na architekturu poskytly výchozí strategické informace, na jejichž základě by se kapacita SST EU měla dále rozvíjet koordinovaněji a nákladově efektivněji. To by mělo umožnit optimalizaci, modernizaci a vývoj evropských senzorů.

Rámec usnadnil zřízení počáteční kapacity SST EU, jež má vést k obecnému cíli zajistit dlouhodobou udržitelnost evropských vesmírných infrastruktur a služeb. Byly zřízeny a uvedeny do provozu všechny tři služby uvedené v rozhodnutí o SST. Od spuštění provozu SST EU vydávají národní operační střediska varovná hlášení o riziku kolize a dosud nedošlo k žádným závažným nehodám registrovaných celistvých kosmických objektů ani družic EU. Probíhá monitorování a ohlašování případů vstupu objektů zpět do zemské atmosféry. Rozšiřování konsorcia SST a provádění grantů na SST byly ke konci roku 2017 na dobré cestě. Rámec se s ohledem na složitost a citlivost této problematiky provádí přiměřeným tempem v souladu s plánem koordinace. Inovativní model řízení SST EU v této velmi citlivé oblasti ulehčil dosažení pokroku.

-Mapování a sdílení evropských prostředků – celkem bylo do úvodního provozu SST EU nasazeno 33 senzorů na všech oběžných drahách. Bylo provedeno posouzení jejich počáteční architektury a výkonnosti. Byly identifikovány evropské senzory, které by se mohly hodit k využití v SST EU, a započala modernizace senzorů jednotlivých členských států.

-Dostupnost služeb SST EU – konsorcium SST poskytuje služby pod hlavičkou SST EU prostřednictvím portálu SST EU ode dne 1. července 2016. Služba pro předcházení kolizím objektů a služby analýzy fragmentace těles na oběžné dráze a analýzy vstupu objektů zpět do zemské atmosféry jsou poskytovány všem evropským uživatelům z řad orgánů a vlastníkům a provozovatelům celistvých kosmických objektů, a to bezplatně a nepřetržitě. Počet uživatelů stále roste.

6. ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

S ohledem na poměrně krátkou dobu provádění rámce lze říci, že činnosti uspokojivě probíhají tak, aby bylo dosaženo výsledků stanovených v plánu koordinace na období 2014–2020. Kapacita SST EU přinesla výsledky, pokud jde o všechny akce i všechny tři služby uvedené v rozhodnutí o SST, a vytvářela na úrovni EU přidanou hodnotu. V nadcházející fázi je však třeba provádění zintenzivnit a kapacita SST EU se musí rozvíjet, aby se zvýšila její účinnost.

Dosažení obecného cíle, jímž je přispívat k zajištění dlouhodobé udržitelnosti evropských vesmírných infrastruktur a služeb, by usnadnily tyto provozní milníky:

-určení účinné architektury SST EU do budoucna a zavedení vhodných postupů poskytování služeb – to je zásadní pro optimalizaci a evropskou přidanou hodnotu. V budoucnu se musí zajistit, aby základním stavebním kamenem SST EU byla doplňkovost národních prostředků, aby se optimalizovala architektura SST EU a aby se ve všech funkcích zamezilo zbytečnému zdvojování. Je nezbytné na základě studií zaměřených na architekturu investovat do stávajících a nových senzorů s cílem zlepšit kapacity a služby SST EU. Za tímto účelem musí být jedním z příštích kroků zavedení rozumného plánu rozvoje, který povede k vybudování architektury SST EU pro budoucnost,

-společná databáze objektů na oběžných drahách pro celou EU, která bude vycházet z národních údajů – ta je nezbytná pro budoucí autonomii Evropy v oblasti SST. Za tímto účelem je zapotřebí v blízké budoucnosti dosáhnout pokroku v propojování národních operačních středisek a výměně údajů a informací ze SST. EU by se současně měla rozhodnout, do jaké míry chce vést strategický rozvoj SST EU. Měla by určit přiměřený, přijatelný a dosažitelný stupeň autonomie a zvážit možné strategie, jimiž by mohla zajistit doplňkovost s klíčovými partnerskými zeměmi,

-oslovení a aktivní zapojení potenciálních uživatelů podporované dalším rozvojem služeb SST EU – kapacita SST EU přispívá k získávání uživatelů nabízených služeb a ke zvyšování informovanosti o nebezpečích spojených s činnostmi ve vesmíru, ale dosud se nepodařilo oslovit velkou skupinu možných uživatelů. Za tímto účelem je třeba zvýšit kvalitu a účinnost služeb SST EU tak, aby odpovídaly potřebám uživatelů, a to i pokud jde o přidanou hodnotu a operativní poskytování služeb pro danou skupinu kosmických objektů. To vše by se mělo podpořit: intenzivnějšími propagačními kampaněmi, dalším vývojem mechanismu získávání zpětné vazby uživatelů a na zaváděním společných provozních postupů a standardů poskytování služeb pro SST EU a začleněním služeb s přidanou hodnotou do souboru základních garantovaných služeb,

-zvážení potřeby spolupráce s ostatními segmenty získávání poznatků o situaci ve vesmíru a možných prostředků, jak tuto spolupráci realizovat, a dále toho, zda by služby SST neměly sledovat nebezpečí spojená s činnostmi ve vesmíru během celého průběhu kosmických misí,

-stanovení dlouhodobé vize, strategických cílů a obecných pokynů na úrovni EU – ty by bylo vhodné podpořit prováděním plánů postupu a víceletých plánů a měly by zohledňovat dosud vykonané přípravné práce,

-další zjednodušení systému řízení grantů na SST EU – to je nutné k tomu, aby se vyřešily problémy spojené s komplikovanými a administrativně náročnými mechanismy financování EU a aby se zajistila předvídatelnost a stabilita dalšího rozvoje SST EU a

-změny řízení, které zajistí nákladově efektivní řízení – ty jsou zásadní pro to, aby se případně dala zvládnout větší účast členských států a rozvoj EU SST. Do SST EU by se měla více zapojit Komise, aby se umožnilo rozsáhlejší poskytování pokynů a sledování ve strategické, politické a organizační rovině. Bylo by vhodné dále prozkoumat, jak by se středisko SATCEN mohlo zasadit o usnadnění poskytování služeb SST EU.