ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Systém evropských škol v roce 2010 /* KOM/2011/0892 v konečném znění */





OBSAH Systém evropských škol v roce 2010 1. Úvod 4 2. Situace ve školách 5 2.1. Alicante 5 2.2. Bergen 5 2.3. Brusel 5 2.4. Culham 6 2.5. Frankfurt 6 2.6. Karlsruhe 6 2.7. Lucemburk 7 2.8. Mol 7 2.9. Mnichov 7 2.10. Varese 7 3. Rozpočtový vývoj a výzvy 7 3.1. Číselné údaje k plnění rozpočtu v roce 2010 7 3.2. Hlavní události 8 3.3. Návrh rozpočtu na rok 2011 8 4. Politický vývoj a výzvy 9 4.1. Reforma 9 4.2. Interní audity 10 4.3. Culham 10 4.4. Přeplněnost/infrastruktura 11 4.5. Právní spory 11 5. Pedagogický a organizační vývoj a výzvy 12 5.1. Přezkum platových tabulek vyslaných učitelů a učitelů na částečný úvazek (chargés de cours) 12 5.2. Reforma evropské maturity 12 5.3. Opatření pro žáky se speciálními vzdělávacími potřebami 12 5.4. Míra opakování ročníku 13 5.5. Organizace kurzů a tříd 13 6. Budoucí výzvy 13 ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Systém evropských škol v roce 2010 Úvod 1. Hlavní výzvou pro systém evropských škol za slovinského a slovenského předsednictví byla celková ekonomická situace a její dopad na financování škol. Vzhledem k tomu, že vzrostl příspěvek z veřejných zdrojů v rozpočtu systému evropských škol, částečně v důsledku snížení příjmů z dohod s externími organizacemi a ze školného, Nejvyšší rada s podporou Komise podmínila schválení rozpočtu na rok 2011 kontrolou určitých výdajů. Za účelem splnění této podmínky byly v prosinci 2010 na základě návrhu Komise přijaty upravené platové tabulky pro nově vyslané učitele. Dalším krokem je předložení návrhu na úpravu platu učitelů najatých v místě. Tato opatření jsou nezbytná v zájmu uplatnění zásad reformy služebního řádu z roku 2004 na podmínky v evropských školách. Byla stanovena jasná kritéria s cílem zlepšit začlenění dětí se speciálními vzdělávacími potřebami do vyučovacího procesu, upřednostnit pedagogické potřeby s přihlédnutím k dostupným zdrojům a zároveň nákladově efektivnějším způsobem organizovat studium a kurzy. Tato opatření by měla být přijata ideálně již ve školním roce 2011/2012. Taktéž budou vyjasněna pravidla pro studenty bez jazykových sekcí (SWALS), aby se zamezilo opakování nedorozumění z minulosti. Po obtížných jednáních Evropského parlamentu a Rady byl rozpočet Evropské unie na rok 2011, který byl poprvé přijímán podle Lisabonské smlouvy, schválen až v prosinci. Rozpočet evropských škol v něm byl navýšen o méně, než se očekávalo, a proto musí být okamžitě přijata opatření vedoucí ke skutečným úsporám. 2. Reformní proces systému evropských škol, o němž se oficiálně rozhodlo na jaře 2009 po počátečním přechodném období, postupně pokračuje. Na ústřední i místní úrovni jsou prováděny reformy, aby se místním školám poskytla v rámci předpisů a finančních nařízení větší autonomie, a systém tak nabyl na účinnosti, pokud jde o správu. Několik místních škol požádalo o akreditaci, jež by umožnila přístup k evropským učebním osnovám většímu počtu žáků. Komise učinila velký krok vpřed přijetím právního základu, kterým se uvádí v platnost finanční příspěvek EU za děti zaměstnanců navštěvující akreditované školy. 3. Snaha o sdílení nákladů nedosáhla požadované úrovně. Kromě problému s trvalým nedostatkem vyslaných učitelů a z něj plynoucího nárůstu příspěvku od EU (2,2 miliony EUR v roce 2010) některé členské státy již uvedly, že vyslání učitelů na nově vytvořená místa pro ně bude představovat velké potíže. 4. Školy v Bruselu a Lucemburku jsou nadále přeplněné, ale stavební práce na dvou nových budovách, které mají být otevřeny v roce 2012, pokračují podle plánu. Jelikož se předpokládá, že počet žáků v Bruselu bude nadále růst, Nejvyšší rada rozhodla o vytvoření páté školy v Bruselu v roce 2015. Ve spolupráci s německými orgány se zkoumají možnosti, jak vyřešit přeplnění ve frankfurtské škole. SITUACE VE šKOLÁCH Alicante Počet žáků v Alicante se mírně zvýšil o 112 nových žáků a nyní dosahuje počtu 1040 žáků ve čtyřech jazykových sekcích. Největší sekcí je španělská s podílem 36,5 %. Bergen Počet žáků se mírně zvýšil o přibližně 4 % z 586 ve školním roce 2009/2010 na 608 ve školním roce 2010/2011. Rodiče naprosté většiny žáků (více než 80 %) nejsou zaměstnanci evropských orgánů ani agentur. Bergen je tedy jednou ze škol s nejnižším podílem dětí zaměstnanců orgánů EU. Větší stavební práce v tělocvičně a na klimatizačním systému byly odloženy na léto 2011. Brusel Počet žáků v evropské škole v Bruselu se zvýšil z 9547 žáků ve školním roce 2009/2010 na 9847 ve školním roce 2010/2011 (nárůst o 3,1 %). V důsledku toho se přeplnění tří škol (Brusel I, Brusel II a III) ještě zhoršilo, což znamenalo ještě masivnější využívání společných prostor (hřišť, tělocvičen a jídelen) v těchto školách Ve škole v Uccle se však počet žáků s porovnání s minulým rokem mírně snížil z 3112 na 3074 žáků (o 1,2 %). Tento rok se škola zaměřila na zlepšení postupů v oblasti bezpečnosti. Ve škole ve Woluwe se počet žáků zvýšil o 1,9 % ze 3030 žáků na 3089. Infrastruktura této školy nadále přinášela značné problémy při praktické organizaci chodu školy. Pozitivní je, že před areálem školy byla na podzim 2010 zahájena výstavba autobusové zastávky, jež má být uvedena do provozu před začátkem školního roku 2011/2012. Autobusy (téměř 50) tedy již nebudou muset každodenně parkovat na školním hřišti. Školu v Ixelles navštěvovalo v roce 2010 o 91 žáků více, takže celkový počet nyní činí 2902 žáků (oproti 2811 ve školním roce 2009/2010). V září 2010 se počet žáků zvýšil o 3,2 %. Největší nárůst počtu žáků, o 26,6 %, zaznamenala škola Brusel IV, kde došlo ke zvýšení z 594 žáků ve školním roce 2009/2010 na 809 žáků v roce 2010/2011. V září 2010 byl otevřen první ročník střední školy. Belgické orgány poskytly další infrastrukturu – budovu „Berkendael 66“, jež byla zrenovována a přiřazena k dočasné škole Brusel IV. Provoz této budovy slavnostně zahájili místopředseda Šefčovič a ministr Simonet. Bruselské školy navštěvuje 43,3% z celkového počtu žáků evropských škol. S ohledem na předpokládaný nárůst poptávky po vzdělávání, zejména ze strany dětí zaměstnanců po nedávných rozšířeních EU, rozhodla Nejvyšší rada, že v roce 2015 bude nutno otevřít pátou školu. Komise jako zástupce EU tento projekt plně podporuje a již informovala rozpočtové orgány a provedla postup podle článku 47 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. Po několikaletých diskusích o provedení externího auditu, který by zhodnotil kapacitu bruselských škol, se zainteresované strany (správa budov, Komise a kancelář generálního tajemníka) rozhodly tento audit z rozpočtových důvodů neprovádět a dohodly se na stanovení kapacity škol takto: Brusel I (Uccle): 3100Brusel II (Woluwe): 2850Brusel III (Ixelles): 2650Brusel IV (Laeken): 2800 Culham Podle rozhodnutí Nejvyšší rady z roku 2007 byla přijata opatření s cílem postupně ukončit činnost evropské školy typu I do roku 2017 a přeměnit ji na „akademii“ po vzoru britského národního vzdělávacího systému jako akreditované školy typu II. Na začátku roku 2011 však britský sponzor změnil toto rozhodnutí. Proto bude provedeno původní rozhodnutí Nejvyšší rady, přijaté rovněž v roce 2007, a to postupně omezovat činnost školy tak, aby mohla být uzavřena v roce 2017 (viz bod 4.3). Frankfurt Počet žáků v této škole se rychle zvyšuje díky nárůstu počtu zaměstnanců Evropské centrální banky. Škola má obtíže s přijímáním nových žáků, jelikož německé orgány zatím neprovedly nezbytné zlepšení infrastruktury. Škola plánuje zavést zápisy. V prosinci 2010 podpořila Nejvyšší rada návrh na postupné snížení příspěvku od italské vlády a od ECB na financování italské jazykové sekce, což ještě více zatížilo financování školy. Základem pro vytvoření italské jazykové sekce v roce 2002 byla smlouva mezi generálním tajemníkem, italskou vládou a ECB. Karlsruhe Počet žáků zůstává stabilní, ale podíl žáků kategorie 1[1] se nadále pohyboval hluboko pod 20 %: ve školním roce 2010/2011 tuto školu navštěvovalo 952 žáků, z čehož 177 žáků spadalo do kategorie 1 (18 %), 267 do kategorie 2 (28 %) a 508 do kategorie 3 (54 %). Ze 177 žáků kategorie 1 je 68 žáků dětmi zaměstnanců školy a pouze 109 (11 % z celkového počtu žáků) jsou děti zaměstnanců evropských orgánů. Karlsruhe má nejvyšší počet dohod se společnostmi (žáci kategorie 2). Lucemburk Na místě školy Lucemburk I se nyní nachází i dočasné sídlo školy Lucemburk II. Přeplnění je závažným problémem lucemburských evropských škol, v důsledku čehož se na děti, jejichž rodiče nejsou zaměstnanci EU, vztahuje přísná politika zápisů. Komise přivítala, že v září 2010 lucemburské orgány dodaly další přechodnou infrastrukturu do sídla školy Lucemburk I (na Kirchbergu) pro uspokojení jejích potřeb. Další infrastruktura však znamená také nárůst počtu žáků na tomto místě, čímž přeplnění dále zhoršuje. Otevření trvalého sídla školy Lucemburk II v Bertrange/Mameru je naplánováno na rok 2012. Do té doby je přeplnění školy kritické a je naprosto nezbytné, aby harmonogram otevření školy Lucemburk II byl dodržen. Lucemburské orgány nabídly, že zorganizují dopravu žáků školy Lucemburk II. Diskuse o praktických aspektech pokračovaly v průběhu roku. Jelikož Lucemburk II je umístěn v Bertrange/Mameru, vyhovující doprava má pro žáky i rodiče zásadní význam. Školní dopravu v evropských školách obvykle organizují sdružení rodičů, nabídka lucemburských orgánů převzít za ni odpovědnost je tedy výjimečná. Mol Počet žáků v Molu se stále zvyšuje a v srpnu 2010 dosáhl počtu 790. Nová anglická sekce nadále roste a nyní je druhou nejpočetnější jazykovou sekcí. V německé sekci, která se stále zmenšuje, poklesl počet žáků na 46 oproti 77 v minulém roce. Nejvyšší rada bude muset přezkoumat rozvoj a udržitelnost německých sekcí, protože to bylo podmínkou pro otevření anglické sekce. Mnichov Škola nadále vykazuje vysokou míru růstu v důsledku nárůstu počtu zaměstnanců Evropského patentového úřadu, jejichž děti tvoří více než tři čtvrtiny žáků. Jelikož přístavba ke stávajícím budovám, schválená německou vládou, bude dokončena až v roce 2016, bude do té doby uplatňována přísná politika zápisů. Varese Počet žáků zůstává stabilní, ačkoli v důsledku hospodářské krize ze školy odešlo mnoho dětí zaměstnanců subjektů, které podepsaly dohody se školou (kategorie 2), což pro školu znamenalo snížení příjmů. Po zásahu Komise italské orgány oznámily, že poskytnou 400 000 EUR na investice do infrastruktury. Tato platba má pokrýt nejnaléhavější potřeby. ROZPOčTOVÝ VÝVOJ A VÝZVY Číselné údaje k plnění rozpočtu v roce 2010 V letech 2009 až 2010 se celkový počet žáků zvýšil o 2 % z 22 331 na 22 778. Podíl dětí zaměstnanců EU (16 613 žáků) na celkovém počtu činil asi 73 %, podíl dětí zaměstnanců subjektů, které podepsaly dohodu se školou, poklesl na 5,2 % (1184 žáků) a dětí navštěvujících školu soukromě se snížil na 21,9 % (4981 žáků). Do několika menších škol však stále chodí velmi omezený počet žáků kategorie 1. Hlavní události V prosinci 2009 byla rozhodnutím Rady ministrů zvýšena mzda zaměstnanců evropských orgánů o 1,85 % namísto 3,7 % plynoucích z metody pro úpravu mezd. Evropské orgány zahájily řízení u Evropského soudního dvora, který v prosinci 2010 rozhodl v jejich prospěch. Výše uvedené rozhodnutí se na úpravu mezd učitelů a vyslaných zaměstnanců v evropských školách vztahuje. Nejvyšší rada proto v lednu 2010 schválila první zvýšení mezd, byl převeden závazek ve výši 3,1 milionu EUR a ve stejném roce byly provedeny platby. V srpnu 2010 Nejvyšší rada schválila opravný rozpočet, do kterého zahrnula uvedené 3,1 miliony EUR, závěrečný přebytek z roku 2009 ve výši 2,8 milionu EUR a úspory výdajů ve výši 1,5 milionu EUR, aby byl vyrovnán pokles jiných příjmů ve výši 4,1 milionu EUR. Rok 2010 skončil s přebytkem 1,7 milionu EUR. Nedostatek vyslaných učitelů přinesl dodatečné rozpočtové náklady ve výši 2,2 milionu EUR a způsobil vážné pedagogické problémy. Učitelé, které neposkytnou členské státy, musí být nahrazeni místními pracovníky, kteří jsou z velké míry financováni z rozpočtu EU. Tento jev se bude pravděpodobně objevovat častěji, protože některé členské státy již oznámily Nejvyšší radě, že za současné hospodářské situace nebudou schopny vyslat učitele na nová pracovní místa. Znamená to zostření strukturálních problémů. S ohledem na zjištění, že na pěti školách nebyla dodržena pravidla týkající se výuky mateřského jazyka pro studenty bez vlastní jazykové sekce, Komise nemohla na zasedání Nejvyšší rady v dubnu 2010 udělit absolutorium za rok 2008. Školy byly proto požádány o předložení podrobných informací o počtu vytvořených kurzů, které v předchozích letech nesplňovaly pravidla, aby Komise mohla vypočítat částku, jež má být navrácena. Vzhledem k tomu, že dotčené školy vyvinuly úsilí o napravení situace, pokud to bylo z pedagogického hlediska možné, Komise vydala pouze jeden příkaz k navrácení finančních prostředků, a to Evropské škole v Karlsruhe. Návrh rozpočtu na rok 2011 V návrhu rozpočtu na rok 2011, který Nejvyšší rada schválila v dubnu 2010, byl navýšen příspěvek Komise o 11 %, tj. ze 154 milionů EUR na 171 milionů EUR, zatímco počet žáků se v stejném období zvýšil o 3,6 %. Návrh rozpočtu na rok 2011 byl proto schválen za podmínky, že budou přijata strukturální opatření na snížení výdajů, zejména budou přezkoumány platové tabulky vyslaných učitelů, organizace kurzů a tříd a definice kritérií pro děti se speciálními potřebami (podrobnosti viz bod 5). Jelikož 85 % rozpočtu evropských škol se vydává na mzdy, které se odvíjejí od tabulkového platu a počtu vyučovaných hodin, přinesou tato opatření skutečné úspory. Rozpočet Evropské unie na rok 2011, schvalovaný poprvé postupem podle Lisabonské smlouvy, byl přijat v prosinci 2010. Rozpočet byl výsledkem náročných jednání mezi Evropským parlamentem a Radou. Pro evropské školy bylo vyčleněno 164 milionů EUR. Tato výjimečná situace zdůraznila potřebu provést výše uvedená opatření. V důsledku toho Nejvyšší rada plnila svůj rozpočet na rok 2011 ve dvanácti splátkách a opravný rozpočet na rok 2011 byl schválen v dubnu 2011. POLITICKÝ VÝVOJ A VÝZVY Reforma V roce 2009 Nejvyšší rada přijala rozhodnutí o provedení reformy evropských škol. Po přezkumu stávajících pravidel toto rozhodnutí vstoupilo v platnost 1. září 2009 pro organizační otázky a od 1. září 2010 pro interní pravidla pro fungování správní rady. Jedním z hlavních aspektů reformy je otevřít systém evropských škol vnitrostátním školám. Tento proces byl zahájen usneseními Evropského parlamentu z roku 2002 a 2005 a začal vymezením kritérií a schválením evropského vzdělávacího programu v roce 2005. Na základě zkušeností z několika prvních let předložil generální tajemník přezkum situace, z něhož vyplývá, že ačkoli pro tento proces byla přínosem politická vůle Evropského parlamentu a skutečná potřeba vzdělávání (po rozšíření se ve členských státech otevřelo mnoho agentur), brání mu výhrady ohledně právní stránky, vzdělávání, organizace či financí, obzvlášť pokud jde o evropskou maturitní zkoušku. Generální tajemník byl pověřen předložením zlepšovacích návrhů, které měly být projednány Nejvyšší správní radou v dubnu 2011. Podle evropských učebních osnov se v současnosti vyučuje v pěti akreditovaných školách typu II poblíž evropských orgánů či agentur v Itálii, Irsku, Řecku, Finsku a Francii. Výrazně se liší způsobem organizace, velikostí, počtem nabízených jazykových sekcí a počtem dětí zaměstnanců orgánů EU v škole. Evropská maturitní zkouška se zatím konala jen v italské škole. V roce 2013 se připojí druhá škola, ve Finsku, jejíž dokumentaci o shodě pro S6-S7 (druhá fáze akreditačního procesu) schválila Nejvyšší rada v prosinci. Procesem akreditace na školu typu II nyní procházejí dvě další školy, ve francouzském Manosque a v nizozemském Haagu. Byla schválena dokumentace o shodě německé školy v Bad Vilbelu pro první projekt školy typu III, která nemusí být v blízkosti orgánu nebo agentury EU. Velkým krokem vpřed bylo rozhodnutí Komise poskytnout školám typu II příspěvek na každé dítě zaměstnanců EU, a to poprvé ve školním roce 2009–2010. Školy se takto mohou lépe vypořádat s dodatečnými náklady plynoucími ze vzdělávání podle evropských učebních osnov a z evropské maturitní zkoušky. Projekt přeměny Evropské školy v Culhamu na školu typu II zrušily britské orgány (viz bod 4.3.). Problémem nedostatečného počtu učitelů vyslaných z členských států se reforma zabývala v oblasti „sdílení nákladů“. Bylo dohodnuto, že členským státům bude dána možnost vyslat nerodilé mluvčí, aby se snížilo zatížení těch států, které vysílají učitele pro tři pracovní jazyky. Po dvou letech je však připraveno obsadit tato pracovní místa jen několik členských států. Pokud jde o správu na ústřední i místní úrovni, bylo rozhodnuto o poskytnutí větší autonomie a odpovědnosti školám na místní úrovni. Tento proces probíhá postupně, zároveň s vypracováváním osvědčených postupů. Na podzimních zasedáních správních rad školy předložily všechny školy statistické údaje o novém školním roce. V souladu s platnými postupy školy na začátku roku předkládají roční a víceleté učební plány s cíli, prioritami a návrhem rozpočtu. Na jaře školy předkládají generálnímu tajemníkovi a Nejvyšší radě roční plán činností, v němž posuzují splnění cílů a dodržení rozpočtových limitů. Tímto způsobem mohou být na ústřední úrovni prováděny kontroly. Interní audity Útvar interního auditu Komise nadále vykonává vnitřní audity v systému evropských škol na základě finančního nařízení, které vstoupilo v platnost v roce 2007. Tento útvar předložil na zasedání v dubnu 2010 Nejvyšší radě výsledky auditu řízení lidských zdrojů, včetně odpovědí a akčních plánů kanceláře generálního tajemníka a škol. Během roku bylo dosaženo dalšího pokroku při implementaci doporučení z auditu, zejména pokud jde o nábor zaměstnanců, postupy hodnocení a rozvoj politiky dalšího vzdělávání. Je třeba vyvinout další úsilí v průřezových otázkách, vymezených útvarem interního auditu, které se týkají systému jako celku (např. souhrnných povinností generálního tajemníka. Culham Tato škola učinila některé kroky v pokračující transformaci z evropské školy typu I na akreditovanou školu typu II v systému evropských škol a na „akademii“ po vzoru britského vzdělávacího systému do roku 2017. Tím se otevřela cesta k tomu, aby škola v budoucnu mohla nabízet evropské učební osnovy a evropskou maturitní zkoušku. Dokumentaci o shodě, což je druhá fáze v procesu akreditace, přijala Nejvyšší rada v prosinci s podmínkou, že zúčastněné strany podepíší právně závazný dokument potvrzující jejich vzájemné závazky („legacy agreement“) a že budou podepsány dvoustranné dohody mezi vyslanými učiteli a akademií („dohody o dočasném vyslání zaměstnanců“). Do projektu transformace bylo investováno již hodně úsilí a energie, zejména ze strany generálního tajemníka a Komise. Komise pro tento zvláštní případ akreditace, tedy první transformaci školy typu I na školu typu II, vytvořila nový právní základ. Mezi zúčastněnými stranami proběhla rozsáhlá jednání o rozpočtových a právních otázkách. Začátkem tohoto roku britský sponzor zrušil svůj závazek vůči procesu transformace a prohlásil, že není schopen splnit požadavek Evropské komise na podpis právně závazné dohody. Jelikož přeměna na akademii selhala, bude provedeno původní rozhodnutí Nejvyšší rady, přijaté v roce 2007, tj. postupně omezovat činnost školy tak, aby mohla být v roce 2017 uzavřena. Přeplněnost/infrastruktura Na několika školách poptávka po místech již několik let překračuje nabídku. Nejvíce zasaženy touto situací jsou školy v Bruselu, Lucemburku, Frankfurtu a Varese. Komise bedlivě situaci sledovala a v případě nutnosti se obracela na vnitrostátní orgány s připomínkou, aby plnily své povinnosti jako hostitelské země orgánů EU a poskytly Evropským školám odpovídající zázemí. Zátěž škol v Bruselu a Lucemburku se má snížit v roce 2012, kdy budou otevřeny dvě nové školy. Přeplněné školy musí uplatňovat přísnou politiku zápisů a často nejsou schopny přijmout místní děti, jejichž rodiče nejsou zaměstnanci orgánů EU. V Bruselu zodpovídá za přidělování míst ve školách ústřední přijímací komise. V roce 2010 dospěla Nejvyšší rada k závěru, že v roce 2015 bude vzhledem k dalšímu nárůstu počtu žáků nezbytné otevřít pátou školu. Jednání s belgickou vládou o umístění školy a dalších podrobnostech dosud nebyla zahájena. Na základě předchozích zkušeností se odhaduje, že roční náklady na školu s počtem 2500 žáků budou po dosažení plné kapacity, po pětiletém zahajovacím období, činit kolem 28 milionů EUR. Právní spory V roce 2009 bylo Soudnímu dvoru předloženo několik případů. Jednalo se o žalobu pro nesplnění povinnosti proti Belgii týkající se příspěvku na nábytek a další vybavení v evropských školách podle dohody o sídle školy (C-132/09 Komise v. Belgie). Druhým případem byla žádost o rozhodnutí o předběžné otázce, předložená radou pro stížnosti zřízenou úmluvou o evropských školách, ohledně úpravy odměn učitelů angličtiny v případě kolísání měny (věc C-196/09, Paul Miles a další v. Evropské školy). Třetím případem byla první žádost podle článku 26 úmluvy o evropských školách ve věci sporu mezi dvěma stranami úmluvy ohledně výkladu a uplatnění pracovních podmínek pro vyslané učitele. Stojí jistě za pozornost, že v prvních dvou případech (C-132/09 a C-196/09) dospěl Soud k závěru, že není příslušný ani v případě sporů plynoucích z dohod o sídle v kontextu řízení o nesplnění povinnosti ani pro žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podanou radami pro stížnosti zřízenými úmluvou o evropských školách, protože tyto rady nespadají do jurisdikce členských států ve smyslu článku 267 SFEU. Ve věci C-196/09 Soud výslovně uvedl: „je třeba uvést, že i když vývoj systému soudní ochrany zavedeného úmluvou o evropských školách, který umožňuje radám pro stížnosti podávat žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce, ve smyslu uvedeném v předchozím bodě je jistě představitelný, změnit systém platný v současnosti přísluší členským státům“. Věc C-545/09 Komise v. Velká Británie dosud nebyla uzavřena. Generální advokát Mengozzi se ve svém stanovisku ze 7. července 2011 vyslovil ve prospěch Komise. Posledním případem je žaloba podaná místním vyučujícím v Belgii u vnitrostátního soudu ohledně vyplácení příspěvku na dovolenou před rokem 2004. V roce 2011 by měl být vynesen rozsudek o tom, jak dalece lze tuto platbu poskytnout v zásadě zpětně za období před rokem 2004. Platba sama o sobě již byla uznána za oprávněnou. Rozsudek o míře zpětné platnosti bude mít výrazný dopad na rozpočet, neboť stejné nároky vzneslo dalších 26 místních učitelů. Případ dosud nebyl uzavřen. PEDAGOGICKÝ A ORGANIZAčNÍ VÝVOJ A VÝZVY Přezkum platových tabulek vyslaných učitelů a učitelů na částečný úvazek ( chargés de cours ) Ve služebním řádu vyslaných učitelů se uvádí, že zaměstnanci orgánů EU a vyučující vyslaní do systému evropských škol jsou do značné míry rovnocenní. Když se však v roce 2004 uskutečnila reforma služebního řádů zaměstnanců orgánů EU, nebyly platové tabulky vyslaných učitelů odpovídajícím způsobem upraveny. V prosinci Nejvyšší rada přijala změnu právních předpisů, která má platit pro nábor nových učitelů ve školním roce 2011/2012. Na učitele, kteří jsou již ve služebním poměru, se tato změna vztahovat nebude. V následujících devíti letech dojde k postupné úspoře finančních prostředků ve výši asi 3,1 milionu EUR ročně. Celkové úspory by měly do konce přechodného období dosáhnout více než 27 milionů EUR. Následně byl zahájen stejný postup přezkumu platů učitelů najatých na místní úrovni. Reforma evropské maturity V rámci otevírání systému musela být přijata opatření ke zjednodušení organizace maturitní zkoušky a ke snížení nákladů tak, aby nebyla ohrožena kvalita maturity. Od roku 2009 je cílem reformy přezkoumat a přehodnotit obsah maturitní zkoušky a její organizaci, aby byly zohledněny současné nároky univerzit a dalších vysokých škol, a zároveň se zjednodušil samotný postup, aby byl dostupnější širší veřejnosti. V prosinci 2010 schválila Nejvyšší rada několik návrhů předložených v uvedeném roce, které vstoupí v platnost pro maturitní zkoušky od roku 2012. Maturitní vysvědčení bude podepisovat ústřední orgán, zvýší se registrační poplatek za evropskou maturitní zkoušku a zkoušku složí pouze ti uchazeči, kteří dosáhli konečné známky minimálně 60 %. Mandát pracovní skupiny pro evropské maturity byl prodloužen o rok, protože je stále projednávána řada pedagogických a organizačních otázek (například počet a povaha písemných a ústních zkoušek, dvojí známkování, elektronické opravování písemných maturitních zkoušek a zahájení průřezových tematických projektů v rámci maturitní zkoušky v reakci na Lisabonskou strategii, školní rok v délce povinných 180 dní a harmonizace hodnotících kritérií pro písemnou a ústní zkoušku). Reformní proces má být dokončen ke konání maturitních zkoušek v roce 2014. Opatření pro žáky se speciálními vzdělávacími potřebami Za poslední tři roky se počet žáků se speciálními vzdělávacími potřebami výrazně zvýšil. Zároveň se ve stejném období zvýšily výdaje v souvislosti s těmito žáky o 27 %. Nejvyšší rada evropských škol jednala o tomto nárůstu a dospěla k závěru, že nárůst rozpočtu určeného na žáky se speciálními vzdělávacími potřebami je třeba omezit formou stanovení přísných kritérií pro výdaje určené na začlenění těchto žáků do vyučování a vyloučením jiných výdajů na léčebné účely, které by školy neměly hradit. V roce 2010 byla přijata některá opatření. Inspektoři vypracovali příručku o zvláštních vzdělávacích potřebách, jejímž cílem je harmonizovat ustanovení o zvláštních vzdělávacích potřebách a sdílet osvědčené postupy ve školách. Pro žáky s podobnými speciálními vzdělávacími potřebami školy nyní organizují doplňkové vyučování a mezi školami, rodiči a terapeuty bylo dosaženo dohody o organizaci terapeutických sezení v prostorách škol hrazených rodiči. Komise plně podporuje tato opatření, jež školám umožní pokračovat v integraci dětí se speciálními vzdělávacími potřebami a zároveň se zaměřovat na pedagogické aspekty, což následně umožní rozvoj těchto dětí a optimální využití zdrojů školy. Míra opakování ročníku V roce 2009 byla zahájena všeobecná diskuse o míře opakování ročníku na základě statistických analýz počtu žáků opakujících ročník a jejich procent podle ročníku, jazykové sekce a školy. Na základě další studie a analýzy, které provedl generální tajemník, z níž plyne, že nejvíce žáků opakovalo 4. a 5. ročník střední školy kvůli přírodovědným předmětům, rozhodla Nejvyšší rada o ustanovení pracovní skupiny, jejímž úkolem bude vypracovat přesné pokyny pro strukturální opatření a zajistit jejich provedení prostřednictvím konkrétních pedagogických iniciativ. Závěrečná zpráva pracovní skupiny předložená v prosinci 2010 obsahuje 19 opatření. Některá z nich lze provést okamžitě, jiná však vyžadují důkladnější zvážení nebo je lze provést pouze na místní úrovni. Organizace kurzů a tříd Přezkum pravidel pro organizaci kurzů byl během roku jeden z hlavních předmětů diskuse. Úkolem bylo shromáždit všechna dosud přijatá relevantní rozhodnutí, objasnit některá z nich, zabezpečit racionálnější organizaci výuky a zároveň sladit realistickou úpravu dostupného rozpočtu se skutečnými potřebami žáků. Jelikož všechny zainteresované strany jsou si vědomy nutnosti úspor, je možné přijmout úsporná opatření, a zároveň i upravit a optimalizovat vyučovací metody. V roce 2010 se diskutovalo o mnoha opatřeních, například o snížení počtu hodin pro malé skupiny nebo o používání druhého jazyka pro výuku dětí hovořících různými jazyky. Byla rovněž vyjasněna pravidla pro studenty bez jazykové sekce. Tato nová, jasnější pravidla umožní ředitelům ve školním roce 2011/2012 využití různých možností a organizaci skupin. BUDOUCÍ VÝZVY Jednou z největších výzev v příštích letech bude zachování vysokého standardu vzdělávání za současné reorganizace a modernizace struktury systému evropských škol tak, aby byla současně dodržena rozpočtová omezení plynoucí z obtížné finanční situace, u níž se v krátkodobém horizontu nedá očekávat zlepšení. Budoucnost systému také spočívá v jeho otevření, v podpoře národních škol v jejich žádosti o akreditaci a v dalším rozšíření evropských učebních osnov. To bude úkolem do budoucnosti. Evropská komise dále vyjadřuje znepokojení nad tím, že některé členské státy obtížně plní své povinnosti, ať už jde o infrastrukturu, nebo o vysílání učitelů. V rámci daného regulačního rámce a rozpočtu vyčleněného rozpočtovými orgány Komise usiluje o to, aby žákům vytvořila co nejlepší podmínky. [1] Žáci kategorie 1 jsou žáci, kteří musí být do evropských škol přijati. Tito žáci neplatí školné.