CS    CS CS 
 
CS 1   CS  KOMISE EVROPSKÝCH SPOLE ČENSTVÍ 
V Bruselu dne 27.4.2009 
SEK(2009) 546 
  
PRACOVNÍ DOKUMENT ÚTVAR Ů KOMISE 
Průvodní dokument ke  
SDĚLENÍ KOMISE RAD Ě, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU 
HOSPODÁ ŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGION Ů  
Strategie EU pro mládež – Investování do  mládeže a posílení jejího postavení 
 
Obnovená otev řená metoda koordinace p řístupu k problém ům a příležitostem mládeže  
 
Souhrn posouzení dopad ů 
 
{COM(2009) 200} 
{SEC(2009) 545} {SEC(2009) 548} {SEC(2009) 549} 
 
 
CS 2   CS SOUHRN POSOUZENÍ DOPAD Ů STRATEGIE EU PRO MLÁDEŽ  
Toto posouzení dopad ů bude přiloženo ke sd ělení o Strategii EU pr o mládež: Investování do 
mládeže a posílení jejího postavení. 
Definice problému  
V červnu 2002 byl vytvo řen rámec evropské spolupráce v oblasti mládeže (dále jen „rámec 
spolupráce“) s otev řenou metodou koordinace zam ěřenou na aktivní ob čanství mladých lidí. 
V roce 2005 byl rámec spolupráce dopln ěn Evropským paktem mládeže – nástrojem pro 
sociální a profesní za členění v rámci Lisabonské strategie. V rámci spolupráce byly postupn ě 
rozvíjeny další prvky jako nap ř. aktivity za členění rozměru mládeže do jiných politik, nástroje 
pro vytvo ření znalostí, strukturovaný dialog s mladými lidmi a vzájemné u čení („peer-
learning“).  
Současný cyklus otev řené metody koordinace pro mládež skon čí v roce 2009, který byl již 
dávno určen rokem jejího vyhodnocení a p řezkumu. 
V této souvislosti je d ůležité rozpoznat všechny problémy, kterým mladí lidé čelí dnes 
a kterým budou čelit v následujících letech, a ť již to jsou celoevropské problémy mající na 
mladé lidi dopad či problémy p římo ovliv ňující jejich životní situaci. 
V důsledku těchto problém ů mladí lidé v Evrop ě trpí nedostatkem p říležitostí a p říliš mnoho 
z nich je stále postiženo nezam ěstnaností, chudobou a nízkou úrovní vzd ělání. Krom ě tohoto 
nedostatku p říležitostí pro vzd ělávání a profesní uplatn ění mladí Evropané také mají potíže 
s přístupem k sociálním a ob čanským p říležitostem a nez řídka se musí potýkat se sociálním 
vyloučením či marginalizací a se zdravotními problémy. Také mohou být vylou čeni z účasti 
na společnosti nebo se této ú časti sami z říkají a ocitají se v d ůsledku oslabené solidarity ve 
faktické izolaci. 
Stávající rámec nemohl vy řešit všechny tyto problémy, p řestože souhrnné zhodnocení 
výsledků rámce spolupráce bylo celkov ě pozitivní. Rámec evrops ké spolupráce v oblasti 
mládeže dal podn ět k legislativ ě týkající se mládeže na vnitrostátní úrovni a pomohl mnoha 
členským stát ům vytvořit národní strategie. Zvýšil viditelnost mládeže a politik v oblasti 
mládeže na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU. Často také byla zd ůrazněna úloha rámce 
spolupráce p ůsobit jako platforma pro dialog a sdílení osv ědčených postup ů. Rámec 
posouzení ovšem není dostate čně jasný a koherentní a nedostate čně plní některé cíle v n ěm 
vytyčené, jako nap ř. Evropský pakt mládeže.  Strukturovaný dialog s mladými lidmi musí být 
upraven a u činěn přístupnějším, a meziodv ětvová povaha politiky v oblasti mládeže pot řebuje 
získat větší uznání na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni.   
Analýza subsidiarity  
Členské státy mají hlavní zodpov ědnost za zm ěny v politice, které je t řeba provést v reakci na 
zmíněné problémy. Všechny možnosti, které byly zajišt ěny za účelem analýzy a které jsou 
uvedeny níže, respektují zásadu subsidiarity. Jsou také p řiměřené a ponechávají provád ění 
společných cílů a princip ů spolupráce v rukou členských stát ů a/nebo jejich nižších územn ě 
správních celk ů.  
Je ovšem pot řeba aktivn ější role na úrovni EU za ú čelem podpory spolupráce členských stát ů. 
Samotná opat ření jednotlivých členských stát ů by nedosáhla stejných výsledk ů jako 
spolupráce EU na zvyšování viditelnosti  mládeže a strategií v oblasti mládeže, ur čení 
společných cílů, vzájemném u čení, vým ěně osvědčených postup ů a poznatk ů, přístupu 
k celoevropským údaj ům apod. 
 
CS 3   CS Za účelem lepšího zohledn ění současných a budoucích pot řeb mladých lidí je tedy t řeba 
přezkoumat rámec spolupráce. 
Cíle iniciativy EU  
Na základ ě výše uvedených problém ů byly ur čeny následující cíle obnoveného rámce 
spolupráce v oblasti mládeže. 
Za účelem zlepšení životních podmínek mladých lidí v Evrop ě v příštím desetiletí budou 
obecné cíle zam ěřeny na vytvá ření více p říležitostí ve vzd ělávání a zam ěstnanosti pro mladé 
lidi, dále na zlepšení p řístupu a plné ú časti všech mladých lidí ve spole čnosti a na rozvíjení 
vzájemné solidarity mezi spole čností a mladými lidmi (zejména pomocí za členění, 
dobrovolných činností a činností v rámci zapojení se do chodu zbytku sv ěta).  
Specifickými cíli navrhovaného evropské ho rámce spolupráce je rozvíjet 1) pr ůřezový přístup 
k tématům týkajícím se mládeže; 2) v ětší účinnost rámce; 3) mobilizace mládežnických 
organizací a mladých lidí. 
Operačními cíli je vytvo řit mechanismy koordinace mezi politikami, strukturovaný dialog 
s mladými lidmi, lepší provád ění nástrojů spolupráce a tvorbu politik na znalostním základ ě. 
Možnosti politiky  
Čtyři možnosti politiky byly vzaty v úvahu k d ůkladnému zkoumání1:  
- Možnost č. 1: status quo (sou časný rámec by byl prodloužen ve své nyn ější podob ě 
a obsahoval by tedy stejné nástroje a cíle),  
- Možnost č. 2: posílená otev řená metoda koordinace v oblasti mládeže (byly by posíleny 
nástroje spolupráce a p řitom by bylo zachováno stejné zam ěření na aktivní ob čanství 
a několik aktivit za členění rozměru mládeže do jiných politik),  
- Možnost č. 3: vyvinutý meziodv ětvový přístup (byly by použity st ejné nástroje otev řené 
metody koordinace, ale byl by vytvo řen koordina ční mechanismus pro politiky s významným 
rozměrem mládeže), 
- Možnost č. 4: globální strategie (zárove ň by byly vytvo řeny nástroje otev řené metody 
koordinace a meziodv ětvový přístup za ú čelem využití synergických ú činků obou těchto 
složek). 
Posouzení dopad ů 
Po posouzení p řípadných kvalitativních dopad ů týkajících se sociální a hospodá řské 
problematiky a problematiky životního prost ředí a lidských práv se zdá, že žádná 
z analyzovaných možností by nem ěla negativní dopad. Možnost č. 1 by na tyto oblasti 
problematiky m ěla omezen ější pozitivní dopad. Možnosti č. 3 a 4 by m ěly větší sociální 
a ekonomický dopad. 
Porovnání možností 
Porovnání možností vzhledem k jejich dopadu na cíle a k jejich proveditelnosti ukazuje, že 
ačkoli všechny možnosti jsou uskute čnitelné, možnost č. 4 by s ohledem na její zp ůsobilost 
řešit zmíněné problémy a dosáhnout zmín ěných cílů měla být upřednostněna. Možnost č. 1 by 
                                                 
1 V úvahu byly vzaty další t ři možnosti, které ale nebyly podrobeny d ůkladné analýze: ukon čení 
spolupráce, p řijetí specifického p řístupu a vytvo ření souboru závazn ějších nástroj ů (podrobnosti viz bod 
4.2). 
 
CS 4   CS s ohledem na vyty čené cíle nevedla k žádnému zlepšení sou časné situace a možnosti č. 2 a 3 
by přinesly jen částečné zlepšení.  
Sledování a vyhodnocení  
Hlavními mechanismy sledování a vyhodnocení provád ění rámcového programu by byly 
společné zprávy o pokroku vypracované každé t ři roky a p řehled stávajících ukazatel ů 
a hodnotících kritérií. V ětší zapojení zú častněných subjekt ů do procesu sledová ní by také bylo 
prospěšné. Pravideln ě by byly vypracovány návrhy pro vylepšení rámce.