Tato zpráva zdůrazňuje pokračující volatilitu cen energií, zejména globálně stanovovaných cen fosilních paliv, jejichž nedávný růst cen má významný dopad na hospodářství EU a na zvýšení výdajů EU za energii. Růsty cen zdůrazňují silné ekonomické důvody pro dekarbonizaci EU a nárůst hospodářských přínosů dekarbonizace. Zpráva také posuzuje probíhající zlepšování fungování trhů s energií v Evropě a souvisejícího právního rámce. To je důležité, protože efektivní trhy s energií sníží náklady na energie, zachovají konkurenceschopnost průmyslu a rovněž přinesou příjmy potřebné k financování budoucích velkých investic do tohoto odvětví.

Tato zpráva a doprovodný pracovní dokument útvarů Komise předkládají podrobné údaje a analýzy týkající se vývoje cen energií a nákladů na energie pro domácnosti a průmysl, a to v případě elektřiny, plynu a ropných produktů v celé EU, v členských státech a u obchodních partnerů EU. Zpráva se rovněž zabývá údaji o zdanění energií, příjmech z energií a o energetických dotacích. Údaje použité v této zprávě pocházejí převážně od Eurostatu (a jsou doplněny odvětvovými studiemi a dalšími údaji shromážděnými konkrétně pro tyto účely). Zkoumání vývoje cen pomáhá posoudit konkurenci a vztahy výrobců a spotřebitelů na trzích s energií. Zkoumání vývoje nákladů pomáhá posoudit dopad na energetickou chudobu, na průmyslovou konkurenceschopnost a na dostupnost energií obecně, jakož i na účinnost tržních modelů. Pomáhá rovněž posoudit účinnost dotačních režimů, důsledky pro vnitrostátní rozpočty a příjmy a potřeby investic do transformujícího se evropského energetického odvětví.

Odvětví energetiky a energetická politika se vyvíjejí tak, aby umožnily přechod na čisté energie. V celé EU a v jejích členských státech jsou zaváděny plány a cesty k dosažení dohodnutých cílů v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030, vyvíjí se podoba trhů s elektřinou a plynem a jsou prováděna jejich zlepšení. Neustále se vyvíjejí politiky a opatření na podporu inovací a investic a Evropská komise v souladu se svými závazky v rámci Pařížské dohody o klimatu nedávno přijala dlouhodobou strategii pro snížení emisí skleníkových plynů do roku 2050.

Na maloobchodních trzích s plynem v EU jsou z důvodů konkurenceschopnosti stanoveny nižší sazby daní pro podniky a v některých členských státech také pro domácnosti, a to v případě, že je plyn hlavním zdrojem vytápění domácností a představuje proto primární potřebu. Maloobchodní ceny jsou proto do značné míry určovány velkoobchodními cenami a složka, kterou představuje energie, tak činí až 80 % ceny. V absolutních číslech se složka představující energie pro průmyslové spotřebitele snížila ročně o 2,4 % a začaly být v průběhu posledního desetiletí o 11 % méně rovnoměrné, což svědčí o pokroku směrem k dokončení jednotného trhu s plynem. Je rovněž zajímavé povšimnout si nižších daní a poplatků vztahujících se na velké průmyslové spotřebitele energie ve srovnání se středními průmyslovými spotřebiteli energie.

Zatímco ceny elektrické energie jsou částečně stanovovány v závislosti na cenách fosilních paliv (přičemž cenu ovlivňují i další více vnitrostátní či regionální faktory), ceny zemního plynu jsou založeny na celosvětových cenách fosilních paliv – včetně ropy. Velký rozptyl cen plynu v období let 2011–2014 se očividně zmenšil spolu s růstem celosvětových trhů s LNG a dalšími dodávkami; nedávné ekonomické oživení spolu s rostoucími cenami ropy nicméně vedly ke zvýšení cen plynu. Jak v červenci 2018 uvedl předseda Juncker, EU i nadále představuje trh otevřený zvýšenému vývozu amerického plynu. Konvergence evropských a asijských cen v jarních a letních měsících by mohla být obzvláště výhodná pro doplnění zásob. Producentské země (USA, Rusko, Kanada) mají nadále nižší ceny než čistí dovozci (Japonsko, Čína, Korea), přičemž EU se nachází uprostřed.

2.3.Ceny ropy

Po poklesu cen v období let 2014–2016 ceny surové ropy obecně opět rostou. Zvyšování, jež započalo na jaře roku 2016, je poháněno globálními faktory (růst poptávky, strategické chování organizace OPEC, napětí na Blízkém východě, oznámení uvalení amerických sankcí na Írán atd.). K cenové nejistotě přispívá rovněž vývoj směnného kurzu, jelikož celosvětové trhy s energiemi jsou běžně denominovány v amerických dolarech, spíše než aby vycházely z eura. Relativně vysoký podíl daní na maloobchodní ceně ropných produktů v členských státech EU zmírňuje dopad volatility cen ropy. V polovině roku 2018 se maloobchodní ceny nicméně vrátily na úrovně z roku 2015.

Rostoucí ceny fosilních paliv představují pro EU připomínku a pobídku, aby zvýšila energetickou účinnost a urychlila snahy o dekarbonizaci a transformaci energetiky. Ceny ropy a plynu jsou stanovovány na celosvětových trzích. Jsou volatilní v závislosti na celosvětových změnách v nabídkách a poptávkách a od roku 2016 se (celkově) zvyšují, což většině členských států EU připomíná, že jako čistí dovozci se nacházejí v pozici „závislých kupujících“. V důsledku nepřímého vlivu cen fosilních paliv kolísají rovněž ceny elektrické energie. EU je tak nadále vystavena vnějším tržním silám a geopolitice, čímž jsou průmysl a domácnosti ponechány zranitelnými vůči změnám cen, což ovlivňuje obchodní bilanci a celkovou výkonnost hospodářství. Modelování provedené Evropskou komisí ukazuje, že ceny ropy ve výši v průměru 75 amerických dolarů/barel v roce 2018 by v letech 2018 a 2019 snížily HDP EU o přibližně 0,4 % a zvýšily inflaci v roce 2018 o 0,6 procentního bodu, a to v porovnání s tím, co by se jinak očekávalo, pokud by ceny ropy zůstaly na úrovních z roku 2017.

Politiky EU, jejichž účelem je chránit se před těmito silami, zahrnují zlepšení fungování vnitřního trhu a dekarbonizaci evropského hospodářství; energetická a klimatická politika EU snižuje závislost na celosvětových dodávkách fosilních paliv.

3.Náklady na energii

Co se týče pochopení otázky dostupnosti a konkurenceschopnosti, pro evropské domácnosti a podniky jsou důležité celkové náklady na energie (nikoli pouze cena). Nákladově účinné možnosti, jak snižovat spotřebu a jak změnit typ energie, kterou spotřebováváme, jsou na rozdíl od naší schopnosti ovlivnit celosvětové ceny fosilních paliv k dispozici.

Abychom pochopili, jaká odvětví a sektory podporovat a jak co nejlépe poskytnout politiky a opatření, která zmírní negativní důsledky nákladů na energie, je užitečné podrobně prozkoumat povahu těchto nákladů, a to u domácností i podniků včetně různých energeticky náročných odvětví.

3.1.Výdaje EU za energii