ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ

o provádění pracovního plánu Evropské unie v oblasti sportu na období let 2011–2014

1. ÚVOD

Po začlenění oblasti sportu do Lisabonské smlouvy a v souladu s článkem 165 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) posílily členské státy svou spolupráci v úsilí o další rozvoj evropského rozměru v oblasti sportu.

V návaznosti na sdělení Komise týkající se sportu[1] zahájilo usnesení Rady o pracovním plánu Evropské unie v oblasti sportu na období let 2011–2014[2] novou kapitolu evropské spolupráce na politice v oblasti sportu. Členské státy a předsednictví Rady a Komise byly poprvé vyzvány, aby spolupracovaly na základě dohodnutých hlavních zásad, zaměřily se na prioritní témata („integrita sportu“, „sociální hodnoty sportu“ a „hospodářské aspekty oblasti sportu“) a prováděly specifické činnosti[3]. Tento pracovní plán vytvořil v oblasti, v níž má EU podpůrnou pravomoc, cenný rámec pro koordinovanou spolupráci všech zúčastněných subjektů při vzájemném respektování pravomocí na vnitrostátní úrovni a úrovni EU.

Na podporu provádění pracovního plánu byly pro oblast sportu zavedeny nové pracovní metody, zejména se jedná o odborné skupiny a struktury posíleného dialogu. Komise byla požádána, aby vypracovala zprávu o provádění tohoto pracovního plánu, která bude sloužit jako základ pro nový pracovní plán na období od poloviny roku 2014 a dále.

Tato zpráva posuzuje pokrok v provádění opatření podle prioritních témat, která jsou stanovena v pracovním plánu, a přezkoumává používání zavedených pracovních metod, přičemž vychází mimo jiné z činnosti odborných skupin[4], písemných příspěvků předložených členskými státy[5] a konzultací se zúčastněnými stranami[6]. S ohledem na toto posouzení Komise vypracovala své závěry.

2. POKROK V PROVÁDĚNÍ SPECIFICKÝCH ČINNOSTÍ V RÁMCI PRACOVNÍHO PLÁNU

Činnosti prováděné v rámci pracovního plánu celkově vedly k velmi dobrým výsledkům ve vymezených prioritních oblastech. Konzultace to potvrzují: převážná většina členských států souhlasila s tím, že pracovní plán má pozitivní dopad na sportovní odvětví v jejich zemi (24 členských států) a že je významný pro rozvoj (24 členských států) a provádění (19 členských států) politiky v oblasti sportu na vnitrostátní úrovni. Pracovní plán z obecného hlediska naplnil očekávání vlád (25 členských států), soustředil se na správné priority (25 členských států) a přinesl hojné výsledky, pokud jde o postupy dané politiky (24 členských států). Zúčastněné strany z oblasti sportu toto pozitivní posouzení obecně sdílely. Méně pozitivně hodnotily členské státy vliv pracovního plánu na postupy politiky v oblasti sportu mimo EU (16 členských států). V následujících oddílech je popsán pokrok, kterého bylo dosaženo při provádění prioritních činností, a jsou zde rovněž uvedeny případy, kdy byla hlediska týkající se sportu zohledněna v dalších politikách EU.

2.1. Opatření 1: Vypracování návrhu připomínek EU k revizi kódu WADA

EU a její členské státy jsou nadále pevně odhodlány bojovat proti dopingu a zajistit, že tento boj bude přiměřený a budou při něm dodržovány hodnoty EU a vnitrostátní hodnoty, právní tradice a rozhodné právo. Připomínky Komise uvedené v jejím sdělení o sportu z roku 2011 jsou stále relevantní. Zatímco cílem Světové antidopingové agentury (WADA) je zajistit harmonizovaný přístup ke kontrole dopingu, v EU se těší ochraně individuální práva sportovců; v zájmu dodržování právních předpisů EU i vnitrostátních právních předpisů je tedy nutná flexibilita a musí být provedeny úpravy.

Připomínky Odborné skupiny pro boj proti dopingu (XG AD) k revizi kódu WADA byly vypracovány a předloženy Radě ve čtyřech po sobě následujících vlnách v souladu s rytmem konzultací agentury WADA[7]. Obdobně EU ve třech fázích vyjádřila připomínky k mezinárodním standardům týkajícím se daného kódu[8]. Ve svém čtvrtém příspěvku EU rozšířila komplexní návrh pro agenturu WADA o práci na vhodných nezávazných pokynech, které mají být připojeny k příslušným ustanovením kódu a mezinárodních standardů v rámci jejich provádění po roce 2015.

2.2. Opatření 2: Předložení souboru doporučení pro boj proti dopingu v rekreačním sportu, která lze uplatnit na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni

Rada v roce 2012 odhlasovala rozšíření mandátu Odborné skupiny pro boj proti dopingu tak, aby zahrnoval „shromažďování osvědčených postupů v boji proti dopingu v rekreačním sportu v členských státech EU, a to i prostřednictvím spolupráce s příslušnými zúčastněnými stranami“. Dále rozhodla, že „na tomto základě do konce roku 2013 předloží soubor doporučení, která bude možné uplatňovat jak na úrovni EU, tak na úrovni vnitrostátní“. Odborná skupina připravila návrh nazvaný „Doping v rekreačním sportu“, který bude předložen Radě.

2.3. Opatření 3: Vytvoření evropského rozměru v oblasti integrity sportu s počátečním zaměřením na boj proti manipulacím s výsledky zápasů

Boj proti manipulacím s výsledky zápasů, jež jsou jednou z nejzávažnějších hrozeb pro integritu sportu, patří mezi priority Komise v oblasti sportu, boje proti korupci a on-line sázení, pokud jde o ovlivňování výsledků pro účely sázek[9]. Evropský parlament rovněž přijal řadu vhodných usnesení[10]. V listopadu 2011 Rada přijala závěry týkající se této oblasti[11]. Činnost Odborné skupiny pro řádnou správu (XG GG) představovala významný krok směrem ke zdokonalení meziodvětvové spolupráce a koordinace na úrovni EU a na mezinárodní úrovni, neboť se na ní poprvé podílely všechny zúčastněné strany na úrovni EU. Doporučení odborné skupiny vytvořila základ pro závěry Rady přijaté v listopadu 2012[12] a napomohla rovněž ke snadnějšímu schválení prohlášení z Nikósie o ovlivňování sportovních výsledků při příležitosti sportovního fóra EU v roce 2012[13]. Skupina svou činnost úzce koordinovala se souběžně probíhajícími iniciativami Mezinárodního olympijského výboru (MOV) a Rady Evropy; vyjádřila podporu případné mezinárodní úmluvě o boji proti manipulaci se sportovními výsledky, která by mohla být přijata pod záštitou Rady Evropy.

Komise zastupuje EU v probíhajících jednáních o této úmluvě na základě dvou rozhodnutí Rady, jimiž jsou stanoveny příslušné směrnice pro jednání[14]. Úmluva má být připravena k podpisu a ratifikaci v průběhu roku 2014; může představovat užitečný rámec pro posílení mezinárodní koordinace a spolupráce příslušných zúčastněných stran. Pokud jde o opatření pro boj proti manipulaci sportovních výsledků, Komise hodlá v roce 2014 přijmout doporučení o osvědčených postupech při prevenci ovlivňování sportovních výsledků pro účely sázek a boji proti němu, které by mělo usnadnit přeshraniční a meziodvětvovou spolupráci mezi sportovními organizacemi, provozovateli sázkových služeb a regulačními orgány. V tomto ohledu Komise zahájila dvě studie, které se obecně týkají 1) sdílení informací a ohlašování podezřelé sázkové činnosti mezi příslušnými zúčastněnými stranami a 2) ustanovení o posouzení rizik a řízení střetu zájmů.

2.4. Opatření 4: Vypracování zásad transparentnosti týkajících se řádné správy

Ve sdělení o sportu z roku 2011 se uvádí, že řádná správa je podmínkou pro autonomii a samoregulaci sportovních organizací. V této souvislosti je činnost Odborné skupiny pro řádnou správu zaměřena na sestavení seznamu zásad řádné správy v oblasti sportu. Vstupní informace pocházejí od členských států a také jsou čerpány z osvědčených postupů získaných od zúčastněných stran a jiných organizací z oblasti sportu. Navrhované zásady jsou minimálními standardy, které může dodržovat celá řada sportovních organizací. Je navrhován pružný přístup, aby bylo možné zohlednit různé adresáty, pro něž jsou tyto zásady určeny. Namísto toho, aby skupina navrhovala striktní donucovací opatření, např. podmínění finanční podpory poskytované veřejnými orgány dodržováním daných zásad, navrhla odstupňovaný přístup založený na první fázi vzdělávání a informování příslušných sportovních organizací. Důraznější nástroje pro dodržování daných zásad mohou být v případě potřeby navrženy v pozdější fázi.

2.5. Opatření 5: Řešení zjištěných problémů týkajících se přístupu k profesi sportovních agentů a dohledu nad touto profesí a přestupů v kolektivních sportech

Výsledky za rok 2013 vyplývající z nezávislé studie o hospodářských a právních aspektech přestupů hráčů[15] a studie o sportovních agentech v EU[16] a výstup konference EU o sportovních agentech[17] představovaly základ pro činnost Odborné skupiny pro řádnou správu v souvislosti s opatřením 5. Doporučení, která skupina přijala, by měla být uvažována v kontextu probíhající činnosti organizace FIFA prováděné s cílem přepracovat její systém pro udělování licencí agentům hráčů. I když se skupina při své práci soustředila hlavně na fotbal, součástí diskuse byly rovněž ostatní kolektivní sporty.

Doporučení skupiny jsou zaměřena převážně na zúčastněné strany z oblasti sportu, přičemž je při stanovování předpisů uznáván význam autonomie sportu. Skupina zároveň připomíná, že musí být dodržovány platné právní předpisy, zejména právní předpisy EU. Sportovní hnutí je vyzýváno, aby zlepšilo transparentnost transakcí, jichž se účastní hráči a agenti, a posílilo ochranu nejmladších hráčů. Komise se domnívá, že příslušné odvětvové výbory EU pro sociální dialog jsou vhodným fórem k projednání toho, jakým způsobem se doporučení vztahují k uplatňování pracovního práva.

2.6. Opatření 6: Vypracování návrhu evropských pokynů ke dvojím kariérám

Stále větší počet sportovců čelí ve stále nižším věku výzvě sloučit svou sportovní kariéru se vzděláváním nebo zaměstnáním. V reakci na výzvu Evropské rady z roku 2008, která se týkala posílení dialogu o „dvojích kariérách“[18], Komise v svém sdělení o sportu z roku 2011 navrhla, aby byly vypracovány pokyny ke dvojím kariérám. Na základě mandátu uděleného Radou vypracovala Odborná skupina pro vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti sportu (XG ETS) s pomocí odborníků specializovaných na tuto oblast pokyny EU ke dvojím kariérám sportovců. Určená opatření by měla evropským sportovcům v zásadě napomoci k tomu, aby odváděli dobré výkony, obstáli v konkurenci na vysoké mezinárodní úrovni, nemuseli zanechat studia ani sportu a připravili se na zaměstnání po skončení sportovní kariéry. Rada uvítala tyto pokyny ve svých závěrech o dvojích kariérách z roku 2013 a navrhla konkrétní opatření zacílená na zlepšení příležitostí sportovců, pokud jde o sloučení studia či zaměstnání se sportovní kariérou[19]. Rada uznala evropský rozměr opatření ke dvojí kariéře s ohledem na skutečnost, že talentovaní a elitní sportovci často působí v zahraničí. Mezinárodní opatření budou vyžadovat užší spolupráci mezi sportovními organizacemi, vzdělávacími institucemi, vnitrostátními tréninkovými středisky a podpůrnými službami.

2.7. Opatření 7: Následná opatření k zařazení kvalifikací souvisejících se sportem do vnitrostátních rámců kvalifikací s odkazem na evropský rámec kvalifikací

V roce 2010 evropští ministři v oblasti sportu vyjádřili svou vůli pokračovat v provádění evropského rámce kvalifikací v oblasti sportu a vyzvali členské státy, aby kvalifikace v oblasti sportu uvedly do souladu s tímto rámcem[20]. Rada rozhodla, že na tuto záležitost bude reagovat v pracovním plánu. Odborná skupina pro vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti sportu předložila na podzim 2013 komplexní zprávu o zařazení kvalifikací, které mají být získány prostřednictvím vzdělávacích institucí, a to včetně zpráv jednotlivých zemí. Zpráva dospívá k závěru, že proces zařazení sportovních kvalifikací do vnitrostátních rámců kvalifikací v oblasti formálního vzdělávání stále probíhá a že zařazení sportovních kvalifikací získaných v rámci vzdělávacího systému vnitrostátních sportovních organizací do vnitrostátního rámce kvalifikací vyvolalo na vnitrostátní úrovni významné výzvy. Zpráva poukazuje na nutnost podporovat sportovní federace v tom, aby rozvíjely odborné znalosti týkající se přeměny stávajících vzdělávacích programů a vytvoření nových programů. Opatření na vnitrostátní a evropské úrovni budou nezbytná, patří mezi ně např. sladění vnitrostátních kvalifikací s mezinárodními standardy kvalifikací mezinárodních sportovních federací. Podle odborné skupiny by měla Rada v této oblasti přijmout opatření a důsledněji podporovat zařazování všech sportovních kvalifikací do vnitrostátních rámců kvalifikací. Tento krok by mohl být uvážen v souvislosti s vytvořením evropského prostoru dovedností a kvalifikací.

2.8. Opatření 8: Posouzení způsobů, jak propagovat fyzickou aktivitu upevňující zdraví a účast na sportovní činnosti na místní úrovni

V rámci stávajícího pracovního plánu v oblasti sportu se o pokrok usilovalo kladením důrazu na fyzickou aktivitu upevňující zdraví v politikách EU, a to s ohledem na vysokou míru nedostatečné fyzické aktivity v Unii, která má za následek významné přímé a nepřímé hospodářské náklady. Rada ve svých závěrech z roku 2012 o podpoře tělesné aktivity upevňující zdraví uznala potřebu přijmout další opatření[21]. Na základě informací získaných od Odborné skupiny pro sport, zdraví a účast (XG SHP), příspěvků zúčastněných stran a výsledků studie vypracovala Komise novou politickou iniciativu o podpoře fyzické aktivity upevňující zdraví[22]. Na základě toho Rada v listopadu 2013 přijala doporučení o podpoře zdraví upevňující fyzické aktivity ve všech odvětvích, které podpoří členské státy v jejich úsilí o rozvoj a provádění účinných politik ve prospěch fyzické aktivity upevňující zdraví, přičemž přihlédla k pokynům EU pro fyzickou aktivitu[23]. Doporučení vychází ze stávajících iniciativ týkajících se fyzické aktivity. Jeho provádění, které bude zahájeno v roce 2014, bude vyžadovat koordinaci dané politiky na vnitrostátní úrovni a spolupráci s příslušnými strukturami EU a Světovou zdravotnickou organizací (WHO).

Fyzické aktivitě je rovněž věnována zvýšená pozornost v rámci činností Unie, které se týkají aktivního stárnutí, zejména v souvislosti s Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity 2012 a v návaznosti na uvedený evropský rok. Hlavní zásady Rady ze dne 6. prosince 2012[24] vyzývají aktéry, aby nabízeli možnosti fyzické a duševní aktivity přizpůsobené schopnostem starších osob. Odborná skupina pro sport, zdraví a účast vypracovala zásady týkající se příspěvku sportu k aktivnímu stárnutí, které byly zapracovány do tohoto procesu, a Rada je uvítala ve svých závěrech z roku 2012 o zdravém stárnutí[25]. Rada v nich vybízí Komisi, aby členské státy povzbudila k lepšímu využívání pokynů EU pro fyzickou aktivitu, a vyzývá k vytvoření strategií na boj proti rizikovým faktorům, jako je nedostatek fyzické aktivity.

Do evropského statistického programu na období let 2013–2017 byla začleněna nová ustanovení pro sestavování kvalitních statistik o fyzické aktivitě[26]. Komise zahájila průzkum Eurobarometru týkající se sportu a fyzické aktivity, jehož výsledky by měly být k dispozici na začátku roku 2014.

2.9. Opatření 9: Doporučení způsobů, jak propagovat sběr údajů k měření hospodářského přínosu sportovního odvětví v souladu s definicí z Vilniusu a vyhodnocování výsledků

Činnost vyvíjená na úrovni EU od roku 2006 a zaměřená na vytvoření společného evropského přístupu k měření hospodářského dopadu sportu vedla k uzavření dohody týkající se definice sportu z Vilniusu, která je základem pro sběr a vytváření údajů na vnitrostátní úrovni a slouží jako harmonizovaný rámec pro vytvoření satelitních účtů pro sport. Satelitní účty pro sport poskytují makroekonomické statistiky ohledně ekonomiky sportu. Pro zlepšení poznatků o hospodářském dopadu tohoto odvětví a jeho potenciálu přispívat k širším politickým cílům, jako je strategie Evropa 2020, by mohlo být dosaženo dalšího pokroku. Šest členských států (Rakousko, Kypr, Německo, Nizozemsko, Polsko a Spojené království) a Švýcarsko vytvořily satelitní účty pro sport, k čemuž je povzbudilo sdělení o sportu z roku 2011, pracovní plán a závěry Rady o posilování podkladů pro tvorbu politik v oblasti sportu[27]. Učinily tak na základě intenzivní spolupráce s Odbornou skupinou pro sportovní statistiku (XG STAT). Do tohoto procesu se zapojily také ostatní členské státy. V této souvislosti byly užitečné výstupy této skupiny, např. manuály pro vytvoření satelitních účtů pro sport. V letech 2011 a 2012 byla provedena studie týkající se příspěvku sportu k hospodářskému růstu a zaměstnanosti v EU[28]. Ve studii se uvádí, ž 1,76 % hrubé přidané hodnoty za celou EU a 2,12 % zaměstnanosti souvisí se sportem[29]. Rada ve svých závěrech z roku 2013 týkajících se nezaměstnanosti mladých lidí[30] zdůraznila, že dosažení růstu v odvětví sportu vyžaduje velký počet pracovníků, a že sport tedy má potenciál přispívat k boji proti nezaměstnanosti. Odborná skupina pro sportovní statistiku rovněž předložila návrhy budoucích priorit, které mimo jiné vycházejí ze studie z roku 2013 o případném budoucím zřízení funkce monitorování sportu v EU[31].

2.10. Opatření 10: Doporučení způsobů, jak v oblasti sportu posílit mechanismy solidarity

Na základě studie EU o financování místních sportů v Evropě[32] se Odborná skupina pro udržitelné financování sportu (XG FIN) zabývala hlavními veřejnými a soukromým zdroji financování, které ovlivňují mechanismy solidarity v oblasti sportu, a určila možnosti, jak by mohlo sportovní hnutí získat finanční prostředky a využívat veřejné a soukromé investice. Určila také překážky, které mu v tom brání. Skupina doporučila zejména to, že a) je nutné dosáhnout pokroku v pokynech o uplatňování právních předpisů EU o státní podpoře ve prospěch sportu, b) je významné mít k dispozici pokyny k režimu DPH, který se použije na neziskové sportovní odvětví, c) je vhodné používat strukturální fondy EU na podporu sportu a d) je třeba uvážit dlouhodobou udržitelnost finančních prostředků vyčleňovaných na sport, nutnost uplatňovat reformní opatření s cílem zajistit ochranu práv obchodního vlastnictví sportů a podpořit návrat k provozování sportů na místní úrovni. Komise zahájila studii, jejímž cílem je analyzovat práva pořadatelů sportovních akcí v EU[33]. Výměna názorů v souvislosti s doporučeními odborné skupiny byla prohloubena v průběhu irského předsednictví.

Pokud jde o státní podporu, Komise stanovila komplexní reformní program týkající se její modernizace, který vybídl k revizi řady souvisejících nástrojů. Na tomto základě Rada ministrů v červnu 2013 formálně přijala dvě revidovaná nařízení o výjimkách ze státní podpory (zmocňující nařízení) a postupech (procedurální nařízení). Zmocňující nařízení zavádí nové kategorie podpory, které nyní zahrnují i oblast sportu a v jejichž případě může Komise rozhodnout, že je vyjme z povinnosti předběžného oznámení („blokové výjimky“)[34]. Komise nyní bude moci přijímat nařízení vymezující kritéria, podle nichž lze podporu spadající do těchto kategorií vyjmout z oznamovací povinnosti.

3. PRACOVNÍ METODY A STRUKTURY

Kromě stávajících struktur EU pro spolupráci v oblasti sportu zavedl pracovní plán také nové pracovní metody, zejména šest odborných skupin, a vyzval k úzké a strukturované spolupráci se sportovním odvětvím. Komise se domnívá, že pracovní plán přispěl k posílení spolupráce v oblasti sportu. To dále potvrzují výsledky konzultací: téměř všechny členské státy obecně podpořily struktury představené v pracovním plánu a souhlasily s tím, že pracovní plán zlepšil politickou koordinaci v oblasti sportu na úrovni EU a stejně tak spolupráci mezi EU a sportovním hnutím. Členské státy také pozitivně hodnotily podporu ze strany Komise, opatření týkající se ústního a písemného podávání zpráv a zapojení pozorovatelů. Názory, které vyjádřily zúčastněné strany z oblasti sportu, toto pozitivní hodnocení celkově potvrzovaly. Komise však souhlasí rovněž s členskými státy a zúčastněnými stranami, které poukázaly na omezení těchto pracovních struktur.

3.1. Činnost odborných skupin

3.1.1. Obecné posouzení

Systém odborných skupin, které jsou ustanoveny členskými státy, podávají zprávy Radě a jsou podporovány Komisí, z obecného hlediska funguje dobře: odborné skupiny dosáhly výsledků v souladu se svými příslušnými mandáty, mohly tedy být vyvozeny politické výstupy, které byly použity pro účely dokumentů Rady, sloužily jako vstupní informace pro politickou diskusi o sportu na úrovni EU nebo měly vliv na rozvoj a provádění politiky v členských státech. Bylo to způsobeno především zaměřením na několik málo priorit a mandátem odborných skupin, který vymezil činnosti, výstupy a časový harmonogram pro výsledky. Komise se domnívá, že podobný systém by mohl být velmi užitečný v rámci příštího pracovního plánu, přičemž je třeba přihlédnout ke specifickým otázkám, které vyvstanou v budoucnosti.

3.1.2. Specifické otázky

Zajištění vysoké a soudržné úrovně účasti na činnosti šesti odborných skupin pro oblast sportu na úrovni EU představovalo výzvu. Ministerstva členských států pro oblast sportu nemohla jmenovat odborníky do všech skupin; ne všichni odborníci se mohli účastnit všech schůzek a ne všichni odborníci byli státními úředníky; někteří z nich pocházeli z nevládního sektoru. I když se od těchto zástupců nevládního sektoru čekávalo, že budou vyjadřovat názory svých vlád, neměli ve všech případech jasné pověření, aby tak činili. Složení skupin tedy nebylo homogenní, ale vykazovalo různé úrovně reprezentativnosti a odbornosti. Přestože režimy pracovních skupin nyní nově stanoví povinnost určit hlavního odborníka pro specifické výstupy, konkrétních výsledků činnosti lze často dosáhnout pouze zřízením dodatečných „skupin odborníků“ a za pomoci informací poskytnutých pracovníky Komise nad rámec jejich původní podpůrné úlohy, jak je stanovena v pracovním plánu. Nový pracovní plán by mohl zavést systém, který by členským státům umožnil přidělit omezené zdroje na nejvýznamnější otázky.

Prioritní činnosti popsané v příloze pracovního plánu poskytly odborným skupinám politický mandát, ale v některých případech nebyly formulovány dostatečně jednoznačným způsobem. Některé členské státy shledaly, že při schůzích by mělo být vyčleněno více času na aktuální otázky a výměnu informací a osvědčených postupů. Některé státy navrhovaly, aby byla posílena spolupráce a výměna informací mezi skupinami a výsledky byly lépe zacíleny na konkrétní aktéry.

Výstupy odborných skupin, jak byly předloženy Pracovní skupině pro sport, byly v mnoha případech užitečné pro politickou diskusi o sportu na úrovni EU. Některé výsledky odborných skupin, např. pokyny či doporučení, by měly být nejprve uvedeny do praxe, teprve poté je možné řádně posoudit jejich význam pro vnitrostátní politiky.

Všechny strany uvítaly skutečnost, že zúčastněné strany z oblasti sportu se mohou podílet na činnosti odborných skupin v roli pozorovatelů. Členské státy se však také domnívají, že počet pozorovatelů v některých skupinách byl příliš vysoký, čímž byl omezen prostor k diskusi mezi členy skupiny. I když by interakce s „ostatními účastníky“ měla pokračovat, bylo by pro nový pracovní plán přínosem, kdyby byla objasněna úloha zúčastněných stran z oblasti sportu, a to v souvislosti se strukturami, které jsou určeny hlavně pro zástupce členských států.

3.2. Strukturovaný dialog se sportovním odvětvím

3.2.1. Obecné posouzení

Strukturovaný dialog se sportovním odvětvím byl dále posílen v souvislosti s tím, že pracovní plán zavedl praxi, kdy si představitelé sportovního odvětví vyměňují informace s členskými státy v rámci odborných skupin a také – i když v menší míře – prostřednictvím dialogu na vysoké úrovni při zasedáních Rady. Zavedený strukturovaný dialog v oblasti sportu, který řídí Komise, úspěšně pokračuje a každoroční sportovní fórum nadále představuje hlavní platformu EU pro výměnu informací se zúčastněnými stranami z oblasti sportu. V roce 2013 byl navíc zaveden každoroční dialog na vysoké úrovni mezi Komisí a Mezinárodním olympijským výborem, jehož účelem je prohloubení dvoustranné spolupráce[35]. Podle názoru Komise by proto mohlo být v dialogu EU se sportovním odvětvím dosaženo pokroku, a bude-li pozornost věnována níže uvedeným specifickým otázkám, bude možné jej v budoucnosti dále posilovat.

3.2.2. Specifické otázky

Význam politiky EU v oblasti sportu se zvyšuje a spolu s tím v posledních letech podstatně vzrostl i počet zúčastněných stran z oblasti sportu, které si přejí zasahovat do činnosti na úrovni EU. Orgány EU čelí výzvě vést s příslušnými zúčastněnými stranami o sportu strukturovaný dialog podporující začleňování a zároveň zajistit trvalou účinnost. Přestože pravidelný dialog o evropských otázkách týkajících se sportu vedený s vnitrostátními zúčastněnými stranami z oblasti sportu je velmi přínosný, zavedlo ho pouze několik členských států.

Komise sdílí názory vyjádřené při konzultacích, podle nichž by mohl být dále posilován polední strukturovaný dialog organizovaný při zasedáních Rady pro vzdělávání, mládež, kulturu a sport, protože tento dialog podle všeho nedosahuje vytyčených cílů.

Názory sportovního odvětví musí mít nadále důležitou roli při vytváření a provádění politik a opatření EU, které jsou významné pro oblast sportu. Nový pracovní plán by mohl pro takové možnosti zavést vylepšené struktury dialogu.

4. POUČENÍ DO BUDOUCNA

4.1. Priority budoucí činnosti

Mnoho pravomocí v oblasti sportu spočívá v rukou členských států. Je tedy důležité, aby byly priority nového pracovního plánu EU zaměřeny na opatření, která budou na úrovni EU přinášet jednoznačnou přidanou hodnotu. Rada posoudí své priority pro nový pracovní plán s ohledem na tato opatření. Podle Komise by tedy budoucí priority měly a) být v souladu s obecnějšími prioritami EU v oblasti hospodářské a sociální politiky a přispívat k nim, b) vycházet z úspěchů dosažených v rámci stávajícího pracovního plánu, zejména by měly uplatňovat výsledky dosavadní činnosti, c) pokrývat další prioritní oblasti vhodné pro spolupráci (jak je uvedeno ve sdělení o sportu z roku 2011 nebo aktuálních otázkách) a d) zohlednit nutnost začlenit oblast sportu do dalších politik. S ohledem na uvedené skutečnosti by se měl budoucí pracovní plán vztahovat na tato témata[36]:

1) Sport a společnost, včetně fyzické aktivity upevňující zdraví:

· Sociální začleňování a sport: V rámci budoucí spolupráce v oblasti sportu by měla být věnována pozornost otázkám sociálního začleňování, zejména v návaznosti na činnosti spojené s rovností mužů a žen, které byly zahájeny v roce 2013. Práce odborníků by mohla vést k prohloubení poznatků v otázkách účasti, trenérské činnosti, vedení, obtěžování a stereotypů a podpořit výměnu osvědčených postupů a nápadů s cílem prosazovat rovnost mužů a žen v oblasti sportu.

· Fyzická aktivita upevňující zdraví: Provádění doporučení Rady z roku 2013 v úzké spolupráci s členskými státy na úrovni EU a WHO bude prioritou stejně jako koordinace probíhajících procesů. Mezi oblasti, kterým je nutné věnovat pozornost na politické úrovni, patří rovněž fyzická aktivita ve vzdělávacím prostředí a spolupráce s odvětvím zdravotní péče. Činnost na odborné úrovni by se měla soustředit na otázky související s fyzickou aktivitou upevňující zdraví, např. sedavý způsob života, předcházení úrazům a specifické ohrožené skupiny.

· Vzdělávání a odborná příprava v oblasti sportu: Mělo by se pokračovat v provádění pokynů ke dvojím kariérám a zařazování sportovních kvalifikací do vnitrostátních rámců kvalifikací, a to např. formou schůzek odborníků stejné úrovně. Na úrovni EU by se měla řešit taktéž otázka kvalifikací mezinárodních sportovních federací a jejich vztahu k vnitrostátním rámcům kvalifikací a evropskému rámci kvalifikací. Zvýšená pozornost by měla být věnována uznávání neformálního učení získaného pomocí sportu a zaměstnatelnosti mladých lidí prostřednictvím sportu, včetně vzdělávací části dvojí kariéry mladých talentovaných sportovců.

2) Hospodářský rozměr sportu:

· Podklady pro oblast sportu: Na odborné úrovni by se mělo pokračovat ve shromažďování dalších informací a údajů o sportu a fyzické aktivitě, přičemž je nutné vycházet ze stávajících metodik. Pozornost by měla být věnována posilování poznatků o hospodářských aspektech, např. úloze sportu ve zvyšování zaměstnatelnosti a v oblasti úspor za zdravotní péči.

· Udržitelnost sportu: Další činnost na úrovni Rady by mohla napomoci k zajištění toho, aby byly zájmy tohoto odvětví zohledněny v politikách EU, které mají dopad na financování sportovních struktur a aktivit. Činnost odborníků by mohla dále objasnit dopad rozvoje právního rámce EU (např. v oblasti státní podpory) na financování sportu a může vyústit v konkrétní pokyny; dialog se sportovními organizacemi by měl nadále přispívat k dalšímu posilování mechanismů solidarity v oblasti sportu; činnost odborníků by se měla zaměřovat na zkoumání hospodářské, sociální a environmentální udržitelnosti obrovských sportovních událostí.

3) Integrita sportu:

· Boj proti dopingu: Činnost by se měla nadále zaměřovat na dodržování právních předpisů EU a ochranu práv sportovců. V rámci provádění kódu WADA na rok 2015 členskými státy by EU měla nabídnout svou pomoc agentuře WADA, Radě Evropy a členským státům při vytváření vhodných nezávazných pokynů. Činnost spojená s předcházením dopingu by měla být dále rozvíjena na základě závěrů Rady z roku 2012. Mohou být opět řešeny otázky identifikované v dokumentech Komise, např. iniciativy zabývající se nelegálním obchodem a případnými trestněprávními předpisy.

· Boj proti manipulaci sportovních výsledků: Činnost bude pokračovat, zejména jde o to, aby bylo zajištěno provádění výše uvedeného doporučení o osvědčených postupech při prevenci ovlivňování sportovních výsledků pro účely sázek a boji proti němu a budoucí úmluvy Rady Evropy o boji proti manipulaci se sportovními výsledky.

· Ochrana fyzické a morální integrity mladých sportovců: Měly by být prošetřeny způsoby, jak chránit mladé sportovce a posílit etické chování, zejména s ohledem na sexuální obtěžování.

Kapitola o sportu v programu Erasmus+ zajistí finanční podporu pro sportovní aktivity na místní úrovni a zahrnuje řadu nástrojů na podporu spolupráce a činnosti ve většině těchto oblastí.

4.2. Pracovní metody a struktury

Aby bylo možné vycházet z pozitivních zkušeností s prvním pracovním plánem a zároveň se zabývat výše určenými výzvami, Komise považuje za vhodné upravit podobu pracovních metod tak, aby umožňovaly účinnou spolupráci mezi příslušnými aktéry a umožnily jim zaměřit se v souvislosti s novým pracovním plánem na výše uvedené priority. Na základě vlastního pozorování a v reakci na názory vyjádřené při konzultacích dospívá Komise k závěru, že by bylo užitečné zavést následující vylepšení a nahradit stávající pracovní metody:

· Namísto současných šesti odborných skupin by měly být zřízeny tři „strategické skupiny pro oblast sportu“, z nichž by se každá skládala ze zástupců členských států a Komise. Tyto skupiny by se zabývaly hlavními obecnými prioritami spolupráce EU v oblasti sportu, tj. „sport a společnost, včetně fyzické aktivity upevňující zdraví“, „hospodářský rozměr sportu“ a „integrita sportu“. Strategické skupiny pro oblast sportu by řídily rozvoj (tj. uplatňování výsledků dosažených v rámci stávajícího pracovního plánu) a vedly výměnu názorů o pokroku učiněném při provádění nového pracovního plánu. Vystupovaly by rovněž jako fórum pro zohledňování problematiky sportu v dalších oblastech, projednávání aktuálních otázek a výměnu osvědčených postupů, včetně výsledků provádění programu Erasmus+. Strategické skupiny pro oblast sportu by připravovaly návrhy pro struktury Rady, zejména k otázkám, jež vyžadují politickou podporu nebo návazná opatření. Komise by těmto strategickým skupinám poskytovala podporu a podílela se na jejich činnosti tím, že by jim dávala k dispozici pokyny a trvale se v této otázce angažovala. Strategické skupiny by měly mít jednoznačně vymezený mandát založený na výstupech, které vyžaduje Rada, s konkrétními lhůtami pro poskytnutí výsledků.

· V případě zvláštních úkolů technické povahy by činnosti měly být organizovány na odborné úrovni. Měly by být zřízeny „skupiny odborníků“ působící pod záštitou strategických skupin pro oblast sportu, které by pokračovaly v činnosti zahájené v rámci stávajícího pracovního plánu a vykonávaly by nové úkoly vyžadující zvláštní odborné znalosti.

· Pro důkladné zapojení zúčastněných stran z oblasti sportu do provádění nového pracovního plánu by měly být zřízeny platformy pro dialog, které by obsahově odpovídaly třem strategickým skupinám pro oblast sportu a byly by vedeny Komisí a předsedy strategických skupin pro oblast sportu. Vybraní zástupci těchto platforem by byli přizváni k účasti na schůzích strategických skupin pro oblast sportu, aby zde představili stanovisko zúčastněných stran.

· Stávající polední strukturovaný dialog konaný při zasedáních Rady by měl být nahrazen jednou z následujících možností setkávání, která by svolávalo předsednictví a účastnili se jich vedoucí představitelé veřejných orgánů EU a sportovního hnutí[37]:

– dvě schůze na vysoké úrovni ročně, a to na počátku každého funkčního období předsednictví, které by se zaměřovaly na priority pro dané období,

– dvě schůze na vysoké úrovni ročně, z nichž jedna by se soustředila na aktuální otázky týkající se profesionálního sportu a druhá na aktuální otázky týkající se sportu provozovaného na místní úrovni,

– každoroční schůze na vysoké úrovni předcházející zasedání Rady nebo tvořící součást neformální schůze ministrů EU v oblasti sportu.

Taková pracovní struktura by byla výhodná v tom, že by a) udržela počet skupin a schůzí na zvladatelné úrovni a zároveň by zohledňovala omezené zdroje členských států a reagovala na potřeby dané politiky, b) navazovala na výsledky stávajícího pracovního plánu a současně nabízela možnost zaměřit se na nové priority, c) zajišťovala homogenní složení skupin a odlišovala politiku od činnosti na odborné úrovni a d) posílila strukturovaný dialog se zúčastněnými stranami z oblasti sportu.

5. ZÁVĚR

Evropský parlament, Rada, Výbor regionů a Hospodářský a sociální výbor jsou vyzývány, aby vzaly tuto zprávu na vědomí.

Předsednictví je vyzýváno, aby v první polovině roku 2014 tuto zprávu použilo jako základ pro přípravu příštího pracovního plánu EU v oblasti sportu.

Rada je vyzývána, aby v rámci příštího pracovního plánu EU v oblasti sportu zvážila priority pro budoucí činnost a zavedení revidovaných pracovních metod určených v této zprávě.

[1] COM(2011) 12 final, 18.1.2011.

[2] Úř. věst. C 162, 1.6.2011, http://register.consilium.europa.eu/pdf/cs/11/st09/st09509-re01.cs11.pdf.

[3] Příloha I pracovního plánu.

[4] Zprávy odborných skupin: http://ec.europa.eu/sport/library/consultation-and-co-operation_en.htm.

[5] Odpovědi obdržené od 27 členských států: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b22/eu-workplan-sport-results-consultation-ms.pdf.

[6] Konzultační semináře konané v rámci sportovního fóra EU v roce 2013; písemné příspěvky zúčastněných stran.

[7] První příspěvek EU k této revizi, který byl Radou přijat dne 14. března 2012 a předložen agentuře WADA, se vztahuje na stávající kód z roku 2009. Druhý příspěvek EU, který byl Radou přijat dne 5. října 2012 a předložen agentuře WADA, se týká verze 1.0 návrhu kódu pro rok 2015. Třetí příspěvek EU, který byl Radou přijat dne 28. února 2013 a předložen agentuře WADA, se týká verze 2.0 návrhu kódu pro rok 2015. Čtvrtý příspěvek EU, který byl Radou přijat dne 22. července 2013 a předložen agentuře WADA, se týká verze 3.0 návrhu kódu pro rok 2015.

[8] Druhý příspěvek EU k revizi se týká stávajících mezinárodních standardů (s různými roky přijetí nebo revize). Třetí příspěvek EU se týká verze 1.0 návrhu mezinárodních standardů pro rok 2015. Čtvrtý příspěvek EU se týká verze 2.0 návrhu mezinárodních standardů pro rok 2015.

[9] Sdělení Komise: COM(2011) 12 final, COM(2011) 308 final a COM(2012) 596 final.

[10] Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 (2008/2215(INI)), ze dne 15. listopadu 2011 (2011/2084(INI)), ze dne 2. února 2012 (2011/2087(INI)) a ze dne 10. září 2013 (2012/2322(INI)).

[11] Závěry Rady o boji proti manipulaci s výsledky zápasů (2011/C 378/01).

[12] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133873.pdf.

[13] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b1/eusf2012-nicosia-declaration-fight-against-match-fixing.pdf.

[14] Rozhodnutí Rady 1078/13 a 10180/13.

[15] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/f-studies/cons-study-transfers-final-rpt.pdf.

[16] http://ec.europa.eu/sport/documents/study_on_sports_agents_in_the.pdf.

[17] http://ec.europa.eu/sport/library/sport-and_en.htm#C10_Sports-Agents.

[18] http://register.consilium.europa.eu/pdf/cs/08/st17/st17271-re01.cs08.pdf.

[19] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:168:0010:01:CS:HTML.

[20] http://ec.europa.eu/sport/documents/summary_be_presidency_imm_en.pdf.

[21] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:393:0022:0025:CS:PDF.

[22] COM(2013) 603 final.

[23] http://ec.europa.eu/sport/news/documents/hepa_en.pdf.

[24] http://register.consilium.europa.eu/pdf/cs/12/st17/st17468.cs12.pdf.

[25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:396:0008:0011:CS:PDF.

[26] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0928:FIN:CS:PDF.

[27] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:393:0020:0021:CS:PDF.

[28] Konečná zpráva, listopad 2012: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/f-studies/study-contribution-spors-economic-growth-final-rpt.pdf.

[29] Údaje jsou založeny na „široké definici“, tj. pouze přímé dopady, žádné multiplikační účinky ze strany dodavatelů meziproduktů. Souhrnné údaje i struktury se mezi jednotlivými členskými státy podstatně liší.

[30] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/139733.pdf.

[31] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/f-studies/final-rpt-may2013-study-monitoring-function.pdf.

[32] http://ec.europa.eu/internal_market/top_layer/services/sport/study_en.htm.

[33] Oznámení zadávacího řízení zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. července 2012 (2012/S 128-211223).

[34] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:204:0011:0014:CS:PDF.

[35] Přístupy Rady a Komise ke strukturovanému dialogu byly stanoveny v politických dokumentech: Úř. věst. C 322/1, 7.11.2010; COM(2007) 391 final; COM(2011) 12 final. Komise rovněž stanovila pravidla ohledně účasti na sportovním fóru.

[36] Skutečnost, že některá témata nejsou v tomto sdělení blíže rozvedena, neznamená, že nejsou pro Komisi významná, ale že stávající dokumenty k této politice se jimi zabývají v dostatečné míře.

[37] V souladu s usnesením Rady ze dne 18. listopadu 2010 o strukturovaném dialogu EU o sportu (viz poznámka pod čarou 35).