ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
E.

vzhledem k tomu, že stávající trend ve vývoji emisí pravděpodobně povede podle zprávy Světové banky nazvané „Snižte teplotu“ k oteplení o 2 oC do 20 až 30 let a o 4 oC do roku 2100; vzhledem k tomu, že generální tajemník OSN Pan Ki-mun vyzval hlavy států, aby na klimatický summit v září 2014 přijely s cílem přijmout jasné závazky k dalším opatřením v oblasti změny klimatu;
—

s ohledem na dokument sítě Caritas Europe z února 2013 nazvaný „The impact of the European Crisis: a study of the impact of the crisis and austerity on the people, with a special focus on Greece, Ireland, Italy, Portugal and Spain“ (Dopad evropské krize: studie důsledků krize a úsporných opatření pro obyvatelstvo, se zvláštním důrazem na Řecko, Irsko, Itálii, Portugalsko a Španělsko),
5.

připomíná, že je třeba nastolit náležitou rovnováhu mezi transparentností a ochranou údajů, jak to vyplývá z judikatury ve věci The Bavarian Lager, a zdůrazňuje, že ochrana údajů by neměla být „zneužívána“, zejména pak pro účely zastírání střetů zájmů a nepřípustného ovlivňování v souvislosti se správou a rozhodováním EU; zdůrazňuje, že rozsudek Soudního dvora ve věci The Bavarian Lager vychází ze stávajícího znění nařízení (ES) č. 1049/2001 a nebrání změně jeho znění, která je nezbytná a naléhavá zejména v důsledku jasné proklamace práva na přístup k dokumentům ve Smlouvách a v Listině základních práv;
94.

vyzývá Komisi, normalizační orgány a agenturu ENISA, aby do prosince 2014 vyvinuly minimální normy v oblasti bezpečnosti a soukromí a pokyny pro systémy, sítě a služby IT, včetně služeb cloud computingu, s cílem lépe chránit osobní údaje občanů EU a integritu všech systémů IT; je přesvědčen, že takové normy by mohly být referenční pro nové celosvětové normy a že by měly být stanoveny otevřeným demokratickým postupem a neměla by je prosazovat pouze jedna země, subjekt nebo nadnárodní společnost; zastává názor, že ačkoli je třeba vzít v úvahu zákonné vymáhání právních předpisů a zájmy zpravodajských služeb s cílem podporovat boj proti terorismu, nemělo by to vést k všeobecnému oslabování spolehlivosti všech systémů IT; vyjadřuje podporu nedávným rozhodnutím pracovní skupiny IETF (Internet Engineering Task Force) zahrnout vlády do modelu ohrožení (tzv. threat model) týkajícího se internetové bezpečnosti;
25.

zdůrazňuje, že je důležité, aby projednávání kapitol 23 (soudnictví a základní práva) a 24 (spravedlnost a vnitřní věci) bylo zahájeno v počátečních fázích vyjednávacího procesu a uzavřeno je na jeho konci; poukazuje na to, že tento postup by byl v souladu s novým přístupem Komise vůči novým kandidátským zemím; připomíná, že projednávání těchto kapitol je podmíněno splněním podmínek stanovených v rámci oficiálních měřítek, a zdůrazňuje, že pokud by Turecku byla pro zahájení jednání o kapitolách 23 a 24 poskytnuta oficiální měřítka, poskytl by se mu tím jasný návod postupu při reformním procesu, který by tím byl současně oživen, a především by se reformní proces v Turecku jasně zakotvil na základě evropských norem a se zvláštním ohledem na soudnictví; vyzývá proto Radu, aby se znovu pokusila o poskytnutí oficiálních měřítek a aby poté, co Turecko kritéria splní, usilovalo o otevření kapitol 23 a 24; vyzývá Turecko, aby v tomto ohledu co nejvíce spolupracovalo; vyzývá Komisi, aby bezodkladně prosazovala další dialog a spolupráci s Tureckem v oblasti soudnictví a základních práv a spravedlnosti a vnitřních věcí v rámci „pozitivní agendy“;
—

s ohledem na zprávu Světové zdravotnické organizace (WHO) nazvanou „Politika v oblasti stravování a výživy pro školy (Food and Nutrition Policy for Schools)“,
44.

přisuzuje značný význam začleňování doložky o lidských právech do mezinárodních dohod a kapitol o udržitelném rozvoji do obchodních a investičních dohod, přičemž vyjadřuje spokojenost s iniciativami Parlamentu při přijímání plánů s ohledem na klíčové podmínky; připomíná Komisi, že je nezbytné, aby zohledňovala názory a usnesení Parlamentu a poskytovala zpětnou vazbu ohledně jejich začleňování do jednání o mezinárodních dohodách a do návrhů právních předpisů; doufá, že budou včas k dispozici nástroje, které jsou zapotřebí k provádění investiční politiky EU;
1.

předkládá komisaři pro rozvoj a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku tato doporučení: a) podněcovat státy a ozbrojené nestátní subjekty k podpisu akčních plánů na ochranu dětí v ozbrojených konfliktech s Úřadem zvláštního zástupce generálního tajemníka OSN pro děti a ozbrojené konflikty a zároveň připomínat, že to neznamená podporu těchto subjektů ani jejich uznání či uznání legitimity jejich činnosti; b) uznat úsilí OSN, mezinárodních a nevládních organizací o to, aby ozbrojené nestátní subjekty zajistily ochranu dětí, a zároveň připomínat, že to neznamená podporu těchto subjektů ani jejich uznání či uznání legitimity jejich činnosti; c) zahrnout do politických dialogů s třetími zeměmi, například v rámci dohody z Cotonou, cíl prevence a zastavení náboru a nuceného zapojování dětí mladších 18 let do branných sil a zajištění jejich propuštění a opětovné integrace do společnosti; d) opakovaně zdůrazňovat, že státy a ozbrojené nestátní subjekty musí dodržovat mezinárodní humanitární právo a mezinárodní humanitární zvyklosti a podporovat je v jejich úsilí o přijímání zvláštních opatření na ochranu civilistů, zejména dětí, a zároveň připomínat, že to neznamená podporu těchto subjektů ani jejich uznání či uznání legitimity jejich činnosti; e) připomínat, že mezinárodní humanitární právo je právním rámcem, který je pro nestátní ozbrojené skupiny závazný, a že společný článek 3 Ženevských úmluv i druhý dodatkový protokol z roku 1977 slouží k tomuto účelu stejně jako velký počet pravidel mezinárodního obyčejového humanitárního práva; jako důležitou záležitost prozkoumat, zda jsou stávající pravidla mezinárodního humanitárního práva ve vztahu k nestátním subjektům přiměřená, nebo zda jsou zapotřebí další předpisy; f) začít jednat s ozbrojenými nestátními subjekty – buď přímo, nebo nepřímo prostřednictvím specializovaných nevládních a humanitárních organizací – v otázce ochrany dívek a chlapců s cílem snížit utrpení dětí v ozbrojených konfliktech a naléhat na ozbrojené nestátní subjekty, aby podepsaly závazek v rámci Ženevské výzvy na ochranu dětí před důsledky ozbrojených konfliktů; g) podporovat humanitární organizace, které se účastní dialogu s ozbrojenými nestátními subjekty, s cílem napomáhat dodržování mezinárodního humanitárního práva v ozbrojených konfliktech, zejména pokud jde o ochranu dětí politickými, diplomatickými a finančními prostředky; h) vyzvat členské státy, aby se tím, že podpoří návrh Lucenských pokynů pro ochranu škol a univerzit před vojenským využitím v době ozbrojeného konfliktu, připojily k mezinárodnímu úsilí o předcházení útokům na školy a jejich vojenskému využití ze strany ozbrojených subjektů;
3.

konstatuje, že z vývoje trhu vyplývá, že podniky do budoucna stále častěji spojují poskytování síťových služeb s poskytováním audiovizuálního obsahu a že by internet ve své současné podobě založené na nejlepším přístupu mohl s ohledem na obsah, který je stále více jednostranně přizpůsobován zájmům podniků, ustoupit do pozadí;
30.

vítá první pololetní zprávu o pilotní fázi projektových dluhopisů, která zmiňuje schválení devíti projektů v šesti zemích; vyzývá k jejich dalšímu a většímu využívání a k pravidelnému přezkumu jejich účinnosti s cílem podpořit rentabilní investice do dluhových nástrojů, které zaměří soukromý kapitál do potřebných infrastrukturních projektů v oblasti dopravy, energetiky a IKT, a zejména do těch, které mají přeshraniční rozměr; je však přesvědčen, že by EIB měla lépe posuzovat, do kterých projektů si přeje investovat, a posuzovat bezpečnostní a rizikový profil těchto projektů; připomíná, že z rozpočtu EU je poskytováno 230 milionů EUR na podporu posílení úvěrové činnosti EIB v oblasti investic do infrastruktury v odvětvích dopravy, energetiky a komunikací;
25.

žádá, aby byly přijaty praktické pokyny pro poslance týkající se návštěv zajišťovacích zařízení v rámci pravidelných cest delegací Evropského parlamentu do třetích zemí; domnívá se, že tyto pokyny by měly obsahovat konkrétní doporučení ohledně návštěv vězeňských zařízení a jiných míst, kde by mohly být zadržovány děti a ženy, a měly by zajišťovat uplatňování zásady „neškodit“ v soulad se vzdělávací příručkou OSN pro monitorování lidských práv, zejména s cílem zabránit odvetným opatřením vůči zadržovaným a jejich rodinám po těchto návštěvách; žádá, aby tyto návštěvy probíhaly po konzultaci s delegací EU v dané zemi, nevládními organizacemi a organizacemi působícími ve věznicích;
16.

konstatuje, že v celé EU stále dochází k nekalým obchodním praktikám, které podkopávají činnost pěstitelských podniků a jejich organizací producentů a snižují důvěru pěstitelů v investování do budoucnosti; domnívá se, že kodexy chování, které by schválily veškeré subjekty zapojené do dodavatelského řetězce, které by vycházely z legislativního rámce a na něž by v každém členském státě dohlížel vnitrostátní posuzovatel monitorující obchodní praktiky, by mohly výrazně zlepšit fungování potravinového řetězce a vnitřního trhu;
AL.

vzhledem k tomu, že orgány ESA by měly být Komisi a spoluzákonodárným orgánům nápomocny tím, že budou hodnotit, do jaké míry odpovídají právní předpisy svým regulačním cílům, a v zájmu transparentnosti by tato hodnocení měly zveřejňovat; ESA by měly vydávat formální stanoviska k navrhované unijní legislativě a posuzovat váhu důkazů a kvalitu analýzy obsažených v posouzení dopadů legislativního návrhu;
11.

žádá Komisi, aby předložila návrhy, jak by mohl být rozvíjen program Galileo nebo projekty, jako je globální sledování životního prostředí a bezpečnosti, které by mohly mít dopad na arktickou oblast, aby se zajistila bezpečnější a rychlejší námořní doprava v arktických vodách, čímž by se zároveň investovalo do bezpečnosti a přístupnosti zejména severovýchodní cesty, a to s cílem přispět k lepší předvídatelnosti pohybu ledových ker, lepšímu zmapování dna Severního ledového oceánu a porozumění hlavním geodynamickým procesům v této oblasti;
9.

zdůrazňuje významnou úlohu, již by Evropský parlament mohl hrát v procesu prosazování SPR tím, že by byla upřednostňována v rámci parlamentního programu práce, byla by častěji pořádána meziparlamentní setkání a setkání meziskupin týkající se SPR, byl by prosazován dialog o SPR s partnerskými zeměmi a byla by usnadňována výměna názorů s občanskou společností; připomíná, že strukturovaná výroční setkání vnitrostátních parlamentů členských států s Evropským parlamentem představují důležitý způsob posilování SPR a koordinace;
14.

je přesvědčen, že systémy vzdělávání a odborné přípravy by v některých členských státech měly být, co se týče dovedností, lépe přizpůsobeny a vycházet vstříc potřebám budoucích podniků; se znepokojením konstatuje, že podle odhadů míra nedostatku kvalifikovaných pracovníků v oblasti informačních a komunikačních technologií v EU do roku 2015 vzroste na 384 až 700 tisíc a že v nejbližších letech nabídka dovedností v oblasti vědy, technologií, inženýrství a matematiky (STEM) nepokryje rostoucí požadavky podniků, aniž by přitom byla věnována pozornost problému klesajícího podílu žen, které v těchto oblastech působí; zastává názor, že členské státy by měly být motivovány k zavádění systémů duálního vzdělávání v oborech označovaných zkratkou STEM a podporovat rekvalifikaci a další školení pracovníků, zejména pracovníků s nedostatečnými nebo zastaralými dovednostmi;
24.

všímá si, že v mnoha neevropských zemích, které tolerují různé náboženské projevy, jsou nicméně sekularismus a ateistické či agnostické názory často předmětem právní či společenské diskriminace a že ateisté čelí hrozbám, nátlaku a nebezpečí a programy a politiky EU by jim měly poskytnout stejnou ochranu jako náboženským a jiným menšinám; poukazuje na to, že svoboda náboženského vyznání a svědomí znamená právo jak na náboženské přesvědčení a praktikování náboženství, tak na neexistenci tohoto přesvědčení a nepraktikování náboženství, právo zvolit si nebo prosazovat náboženské přesvědčení jako nedílnou součást svobody projevu a právo změnit toto přesvědčení či jej zcela opustit; očekává, že všechny tyto aspekty se promítnou do iniciativ EU pro mezikulturní dialog;
28.

vítá počáteční opatření přijatá Komisí, která by Ukrajině pomohla řešit energetickou krizi v případě, že by Rusko zastavilo dodávky zemního plynu na Ukrajinu, a naléhá na Radu a Komisi, aby Kyjev podpořily v úsilí vyřešit vleklý spor s Moskvou o zemní plyn; zdůrazňuje, že je naléhavě třeba vypracovat solidní společnou politiku energetické bezpečnosti (energetickou unii) s cílem snížit závislost EU na dodávkách ropy a plynu z Ruska, jež by zahrnovala diverzifikaci dodávek energie, plné provedení třetího energetického balíčku a případně by umožňovala přerušit dovoz plynu; domnívá se, že ropovod South Stream by neměl být vybudován a místo toho by měly být zajištěny jiné dodavatelské zdroje; je přesvědčen o tom, že pomoc EU Ukrajině při zajištění zpětného toku dodávek prostřednictvím diverzifikace, zvýšení energetické účinnosti a účinného propojení s EU posílí Ukrajinu vůči politickým a hospodářským tlakům; v tomto ohledu připomíná strategickou úlohu Energetického společenství, jemuž v roce 2014 Ukrajina předsedá;
9.

vítá skutečnost, že Komise začne od nynějška začleňovat do ročního srovnávacího přehledu pro program REFIT srovnávací přehled týkající se malých a středních podniků; domnívá se, že se jedná o krok správným směrem, pokud bude Komise požadavky malých a středních podniků dále začleňovat do rozsáhlejšího zjednodušení právních předpisů, aniž by došlo ke snížení účinnosti legislativy nebo k přidávání dalších vrstev byrokracie; žádá Komisi, aby tyto nástroje zefektivnila prostřednictvím komplexního posouzení dopadů; zdůrazňuje však, že toto propojení by v žádném případě nemělo oslabit zvláštní pozornost, kterou Komise věnuje ve svých postupech malým a středním podnikům;
7.

je proto přesvědčen, že jakémukoli rozhodnutí o finančním rámci by měla předcházet skutečná politická diskuse o úloze, funkci a přidané hodnotě rozpočtu EU a jeho slučitelnosti s politickou strategií, kterou Unie zvolila, a operačními prioritami a cíli vytyčenými pro Unii, a že by takové rozhodnutí mělo z této diskuse vycházet; domnívá se, že aby se překonaly rozdíly mezi rozcházejícími se vizemi týkajícími se toho, co rozpočet EU představuje a čeho lze jeho pomocí dosáhnout, měla by tato diskuse být pořádána včas a měla by zahrnovat všechny tři orgány EU a všechny vnitrostátní parlamenty, ale měly by se do ní zapojit i nejvyšší politické kruhy členských států;
D.

vzhledem k tomu, že národní příspěvky do rozpočtu EU, které dnes představují asi 74 % celkového příjmu EU založené na HND, nelze považovat za skutečný vlastní zdroj, neboť se jedná pouze o převody ze státních pokladen do rozpočtu EU; vzhledem k tomu, že zdroje založené na DPH, které představují asi 11 % celkového příjmu EU, se vyvíjely takovým způsobem, že jsou rovněž vnímány jakožto národní příspěvek do rozpočtu EU; vzhledem k tomu, že tato situace v průběhu desítek let posílila logiku „spravedlivé návratnosti“, která rovněž jednoznačně dominovala závěrům Evropské rady ze zasedání konaného 7. až 8. února 2013 týkajícím se VFR pro období let 2014 až 2020, a velkou měrou tak zabránila strukturální reformě rozpočtu EU;
18.

znovu opakuje, že je třeba usnadnit postup pro změnu poskytovatele služeb elektronických komunikací, a to s minimálními formalitami a aniž by spotřebitel kromě nákladů na změnu poskytovatele musel platit dodatečné poplatky a aniž by přišel o data, a nabádat spotřebitele, aby této možnosti využívali; podporuje rovněž návrhy na podporu nezávislých informací o cenách, fakturace a kvalitách služeb včetně rychlosti datových přenosů;
G.

vzhledem k tomu, že EU v uplynulých deseti letech s Vietnamem udržovala negativní obchodní bilanci, jak opět doložily údaje za druhé čtvrtletí roku 2013, které ukazují, že celková hodnota obchodu činila 13,4 miliardy EUR, přičemž dovoz do EU z Vietnamu dosahoval 10,5 miliard EUR, zatímco vývoz z EU do Vietnamu dosáhl hodnoty 2,8 miliardy EUR; vzhledem k tomu, že to představuje prudký pokles ve srovnání s údaji za rok 2012, kdy celkový obchod činil 23,871 miliardy EUR, přičemž 18,520 miliardy EUR tvořil dovoz z Vietnamu do EU a 5,351 miliardy EUR vývoz z EU do Vietnamu;
43.

poznamenává, že EU hrozí, že bude zaostávat za ostatními oblastmi světa, jako jsou Spojené státy nebo Asie, které vkládají velké investice do výzkumu a vývoje, nových technologií a otevřených vzdělávacích zdrojů; poznamenává, že Unie musí využít svých silných stránek v oblasti kulturní a jazykové rozmanitosti a přizpůsobit investice do materiálů elektronického učení, včetně otevřených vzdělávacích zdrojů, a do nových technologií, a to v zájmu co nejlepší podpory svých obyvatel;
8.

znovu požaduje, aby byla věnována zvláštní pozornost citlivé situaci palestinských uprchlíků v Sýrii, a zejména nelidským podmínkám Palestinců v táboře Jarmúk; opakuje svou výzvu všem stranám zapojeným do tohoto konfliktu, aby nebránily Agentuře Organizace spojených národů pro pomoc a práci ve prospěch palestinských uprchlíků na Blízkém východě (UNRWA) a dalším mezinárodním organizacím v přístupu do tohoto tábora a do jiných obležených oblastí v zemi s cílem zmírnit extrémní utrpení místní populace; chválí práci agentury UNRWA v Sýrii a vyzývá k větší mezinárodní podpoře její činnosti;
5.

vyzývá Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby učinila přípravné kroky pro zahájení činnosti delegace Unie v Teheránu do konce roku 2014; je pevně přesvědčen, že by byla účinným nástrojem ovlivňování íránských politik a přispěla by také k podpoře dialogu o otázkách, jako jsou lidská práva a práva menšin;
1.

je znepokojen tím, že se definice „starších pracovníků“ v operačních programech na období 2007–2013 nepoužívá jednotně; konstatuje, že mnoho řídících orgánů se ve svých operačních programech neřídí definicí „starších pracovníků“ vycházející z Lisabonské strategie (každá osoba v produktivním věku, která spadá do věkového rozmezí 55 až 64 let) a stanoví pro ně různé věkové kategorie; je toho názoru, že definice „starších pracovníků“ by měla být vždy uzpůsobena tomu, jaký je v kterém členském státě nejvyšší zákonný věk odchodu do důchodu;
28.

domnívá se, že komplexní přístup musí být zakořeněn ve společné vizi všech aktérů EU, kteří se účastní vyvíjejícího se strategického kontextu, v němž se činnost EU odehrává; vyzývá proto k pravidelnějšímu a transparentnějšímu sdílení informací, koordinaci politik a k týmové spolupráci mezi aktéry EU ve všech fázích činnosti EU; dále vyzývá k rozvoji formálních struktur, v nichž by se tyto výměny mohly odehrávat a kde by bylo možné vydávat včasná varování, analyzovat situace a sledování krize i situace po nich a které by případně mohly zahrnovat stávající struktury (jako jsou EU SitRoom, Evropské středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události a ARGUS); opakuje, že v rámci ESVČ je zapotřebí „rada pro reakce na krizi“, jíž by měl předsedat vysoký představitel, místopředseda Komise a která by propojovala všechny aktéry důležité pro krizové řízení;
1.

zdůrazňuje, že podle ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie mají jak Komise, tak členské státy povinnost učinit vše, co je v jejich silách, pro úspěch boje proti podvodům, korupci a všem ostatním formám protiprávní činnosti poškozujícím finanční zájmy Unie; upozorňuje na to, že zásadním předpokladem pro zabezpečení účinné ochrany finančních zájmů Unie je úzká spolupráce mezi Komisí a členskými státy a jejich koordinace, a že je tudíž prioritou tuto spolupráci a koordinaci posilovat a zajistit, aby byly co nejúčinnější; upozorňuje na to, že ochrana finančních zájmů Unie vyžaduje přístup, který se stejnou měrou zabývá zdroji i výdaji;
E.

vzhledem k tomu, že od té doby, co byla na Federálně spravovaných kmenových územích, což jsou jedny z nejchudších oblastí Pákistánu, zahájena vládní ofenziva proti Talibanu a dalším militantním skupinám, došlo k vysídlení více než jednoho milionu osob do Afghánistánu nebo do jiných částí Pákistánu;
3.

vyjadřuje obavy z toho, že nemusí dojít k realizaci demokratických reforem, a zejména se obává klesající tolerance vlády vůči veřejným protestům a kritickým sdělovacím prostředkům; poukazuje v této souvislosti na to, že zatýkání, které proběhlo dne 14. prosince 2014 zapadá do zavrženíhodného schématu vystupňovaného tlaku a restrikcí vůči tisku a hromadným sdělovacím prostředkům, včetně internetových sociálních médií a platforem; konstatuje, že míra zakazování internetových stránek je v Turecku nepřiměřená; odsuzuje skutečnost, že vysoký počet novinářů je v současné době ve vazbě, která je pro ně fakticky trestem, a vyzývá turecké soudní orgány, aby tyto případy co nejdříve přezkoumaly a řešily;
43.

naléhavě žádá vedení EU, aby v úzké spolupráci se Spojenými státy a hlavními velmocemi (např. s Ruskem a Čínou) vypracovalo strategii, která by přiměla regionální subjekty (včetně Turecka, Iráku, Izraele, Jordánska, Egypta, vlád Rady pro spolupráci v Zálivu, Iránu, Ligy arabských států a kurdských sil) ke sjednocení, aby došlo k ukončení zástupných (tzv. proxy) válek a k zastavení finanční podpory fundamentalistů a aby se našlo řešení pro mír a stabilitu v této oblasti, především s cílem ukončit válku v Sýrii a Iráku; zdůrazňuje, že je nutné, aby byla zachována územní celistvost a národní jednota Libye a naléhavě žádá vysokou představitelku, místopředsedkyni Komise, aby dala podnět k většímu zapojení regionálních subjektů do urovnávání a řešení konfliktů v úzké spolupráci s OSN; vítá probíhající jednání skupiny E3+3 s Íránem a doufá, že povedou k vzájemně přijatelné dohodě, která by zajistila výlučně mírový charakter íránského jaderného programu a v dlouhodobém horizontu by pro Írán znamenala vyhlídky na plnou reintegraci do mezinárodního společenství; podporuje účast vysoké představitelky, místopředsedkyně Komise a všech stran zapojených do mírového procesu na Blízkém východě při hledání komplexního, konstruktivního a trvalého řešení konfliktu na Blízkém východě, které by bylo přijatelné pro obě strany; zdůrazňuje, že nedostatek pokroku při jednání o uspořádání, které by spočívalo v existenci dvou států v hranicích z roku 1967, vede pouze k dalšímu násilí a krveprolévání;
25.

bere na vědomí pokrok Kosova při plnění požadavků plánu uvolnění vízového režimu; vyzývá kosovské orgány, aby pokračovaly v tomto úsilí a prokázaly svou odhodlanost v provádění doporučení, a to i pokud jde o přijetí čtyř zbývajících právních předpisů; žádá Komisi, aby vyvinula veškeré úsilí a zrychlila uvolňování vízového režimu, neboť Kosovo zůstává poslední zemí s vízovou povinností v tomto regionu; vyjadřuje vážné znepokojení nad nedávným zvýšením počtu občanů, mezi nimiž jsou Romové, Aškalové a Albánci, kteří opouštějí Kosovo a míří do zemí EU; vyzývá prištinské orgány, aby přijaly účinná opatření v boji proti zločineckým sítím zapojeným do obchodování s lidmi a aby veřejnosti za podpory úřadu Evropské unie v Prištině jasně vysvětlily, že pravděpodobnost schválení žádostí o azyl je malá; zdůrazňuje potřebu řešit základní příčiny odchodu občanů z Kosova, a to i prostřednictvím investic do kvalitního vzdělání především pro menšinové a marginalizované komunity;
F.

vzhledem k tomu, že v oblastech, které má pod kontrolou, ISIS/Dá'iš páchá na tisíciletých civilizacích nepřijatelné a nenapravitelné škody; vzhledem k tomu, že zejména v Iráku a Sýrii, ale také v jiných částech širšího Blízkého východu, čelí křesťanské komunity situaci, která ohrožuje samotnou jejich existenci, a pokud by měly zmizet, znamenalo by to v příslušných zemích ztrátu značné části náboženského dědictví;
11.

vyzývá mezinárodní společenství, aby poskytlo více humanitární pomoci lidem zasaženým krizí v Iráku a Sýrii; vyzývá EU, aby zvážila, zda by bylo vhodné iniciovat dárcovskou konferenci; vítá závazky členských států Evropské unie, která je největším dárcem finanční pomoci, a jejich přísliby do budoucna; vyzývá EU, aby vyvinula tlak na všechny dárce, aby urychleně splnili své sliby a závazky; vyzývá ke zvýšení příspěvků EU do humanitárních programů OSN a dále vyzývá EU, aby posílila spolupráci s mezinárodními organizacemi;